Zavod za pastoralno dejavnost Pridi.com

Sveti Romuald: Ustanovitelj reformirane veje benediktinskega reda
2026-06-19
Sv. Romuald je ustanovitelj stroge reformirane veje benediktinskega reda, imenovane kamaldulenski red.

Iz življenja …
Sv. Romuald se je rodil okoli leta 950 v Raveni v Italiji.
Potem ko je njegov oče v dvoboju ubil sorodnika, je Romuald kmalu vstopil v benediktinski samostan Sv. Apolinarija v Classe blizu Ravene.
V tem samostanu ni bil zadovoljen z redovno disciplino, saj so se mu zdeli premalo strogi. Zato je odšel živel kot puščavnik v okolico Benetk.
Leta 1023 je v Camaldoli ustanovil majhno puščavniško naselbino, ki se je kasneje razvila v samostan strogega kamaldulenskega reda. V tem samostanu je namreč zaživela strožja veja benediktincev, ki so se osamosvojili.
Sv. Romuald je umrl leta 1027 v samostanu Val di Castro pri Fabrianu v bližini kneževine San Marino.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo kot bradatega puščavnika v beli redovniški obleki kamaldulencev s širokimi rokavi, z nebeško lestvijo, knjigo oziroma lobanjo.

Zavetnik
Je zavetnik reformirane veje benediktinskega reda, imenovane kamaldulenski red.

Gradiva:

Sv. Romuald (v hr.) – 2:06 min: https://www.youtube.com/watch?v=IeMKWD1r1wk

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Marjeta Ebner: Blažena mistikinja po 600 letih
2026-06-20
Marjeta Ebner je srednjeveška mistikinja.

Iz življenja …
Marjeta Ebner se je rodila okoli leta 1291 v Donauwörthu v Nemčiji v plemiški družini.
Petnajstletna je vstopila v bližnji samostan dominikank. V tem samostanu je bila od svojega enaindvajsetega leta nenehno bolna; ni mogla jesti ne piti, tako da se je vedno bolj umikala od samostanske skupnosti. Pojavile so se ji otekline in ohromelost, tako da je bila priklenjena na posteljo. V tem času je imela videnja, v katerih se je neprestano pogovarjala z Jezusom. Zelo je gojila pobožnost do Srca Jezusovega in delala strogo pokoro, pa četudi je bila zaradi tega zelo krhka.
Leta 1325 se je za dve leti vrnila domov zaradi oboroženih spopadov okrog samostana. Tedaj se je njeno zdravje vidno izboljšalo. Ko se je v samostanu ponovno vzpostavilo redovno življenje, se je bolj povezana s skupnostjo.
Pri enainštiridesetih letih je prvič srečala duhovnika Henrika iz Nördlingena, ki jo je duhovno spremljal. Seznanil jo je s spisi mistikov in jo spodbujal, naj svoje izkušnje zapisuje še naprej. Marjeta je namreč začela pisati duhovne zapiske že od leta 1312. In tako je počasi nastal njen dnevnik z naslovom »Knjižica«. V njem so zapisane njene vizije, molitve in izvlečki iz pisem.
Naj omenimo kot znamenitost, da je njeno dopisovanje z duhovnim spremljevalcem najstarejše ohranjeno dopisovanje v nemškem jeziku.
Marjeta je umrla 20. junija 1351 v Mödingenu.
Šele po 600 letih češčenja jo je papež Janez Pavel II. leta 1979 razglasil za blaženo.

Upodobitve
Umetniki jo upodabljajo kot redovnico dominikanko s križem in otrokom, v zamaknjenju.

Gradiva:

Marjeta Ebner (v nem.) – 3:22 min: https://www.youtube.com/watch?v=Hy0FZRoRgfM

Bl. Marjeta Ebner (v hr.) – 2:13 min: https://www.youtube.com/watch?v=PB7g33xzk0s

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Alojzij Gonzaga: Pomočnik pri izbiri poklica
2026-06-21
Sv. Alojzij Gonzaga je najpogosteje upodobljen kot deviški mladenič z lilijo.
Je zavetnik mladih, zlasti študentov; je pomočnik pri izbiri poklica, ker je znal izbrati!

Iz življenja …
Rodil se je 9. marca 1568 na gradu Castiglione v Italiji kot najstarejši sin od sedmih otrok. Ker je bil zelo slaboten novorojenček, so ga krstili v sili, in preživel je.
Oče ga je uril v vojaških spretnostih kot bodočega dediča grofije, a za razliko od večine ljudi, ki zgrabijo za vse ponujeno, je Alojzij brez večjega razmisleka hodil po poti odpovedi!
Pri devetih letih je v cerkvi v Firencah pred Marijino podobo naredil zaobljubo čistosti za vse življenje. Ker je živel v razkošju, sijaju in nenehnih zabavah, je bil namreč precej izpostavljen tovrstnim skušnjavam. Kasneje so ga klicali: »deviški mladenič«.
Pri sedemnajstih je sledil nov korak v odrekanju. Mladi Alojzij se je kljub očetovemu nasprotovanju odrekel dediščini in vse prepustil mlademu bratu Rudolfu.
Sam je vstopil k jezuitom v Rimu, kjer je živel skromno in preprosto redovno življenje. Glavno oporo je našel v predani molitvi, stalnem pogovoru z Bogom. Prav zaradi tega ga umetniki pogosto upodabljajo kot mladeniča pred razpelom.
Zelo rad pa je pomagal ljudem. Ko je v Rimu razsajala kuga, je prostovoljno stregel bolnikom in se pri tem tudi sam okužil s to strašno boleznijo.
Umrl je 21. junija 1591, star komaj triindvajset let.

Upodobitve
Umetniki sv. Alojzija Gonzaga ga upodabljajo v jezuitski obleki z lilijo, križem, lobanjo ali rožnim vencem.

Zavetnik
Je zavetnik mladih, zlasti študentov; je pomočnik pri izbiri poklica, ker je znal izbrati!; proti kugi in očesnim boleznim.

Gradiva:

Sv. Alojzij Gonzaga (v hr.) – 2:13 min: https://www.youtube.com/watch?v=4oIN59r1TEA

Sv. Alojzij Gonzaga (v ang.) – 2:24 min: https://www.youtube.com/watch?v=tPFuzRc2_GI

Sv. Alojzij Gonzaga (v ang.) – 1:53 min: https://www.youtube.com/watch?v=0sdVw8cL-GA

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Ahac in tovariši: Kako so povezani s Turjakom?
2026-06-22
Sv. Ahac je pri nas zelo priljubljen odkar so Kranjci na njegov god leta 1593 pri Sisku premagali Turke pod vodstvom Andreja Turjaškega. Je eden od štirinajstih zavetnikov v sili.

Iz življenja …
O sv. Ahacu vemo malo zgodovinskega. Bil je mučenec iz Kapadokije.
Izročilo pravi, da je bil poveljnik rimske legije – 10.000 vojakov. Dokler je bil pogan, ni imel sreče v bojih, ko pa se je dal krstiti skupaj s svojimi vojaki krstiti, je začel zmagovati. Cesar Hadrijan je želel privesti svojega častnika nazaj v poganstvo, a ker tega ni dosegel zlepa, je dal Ahaca mučiti. Naposled so ga skupaj z njegovo legijo gnali na goro Ararat v Armeniji, kjer so jih križali.

Zakaj je tako priljubljen pri nas?
Sv. Ahac oziroma Ahacij je postal pri nas zelo priljubljen, odkar se je na dan njegovega godu leta 1508 v Idriji odprla izdatna žila živega srebra, in odkar so Kranjci na njegov god leta 1593 pri Sisku premagali Turke pod vodstvom Andreja Turjaškega.

Zavetnik
Je eden štirinajstih zavetnikov v sili.

Cerkve na Slovenskem
Pri nas je sv. Ahacu posvečenih deset podružničnih cerkva, kot je razvidno iz spodnjega seznama.

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Ahacu:

Št.
ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Bohinjska Bistrica (LJ nadškofija)
Nemški rovt

2.
Brestanica (CE škofija)
Stranje (++)

3.
Budanje (KP škofija)
Budanje

4.
Gozd (LJ nadškofija)
Kališče

5.
Ledine (KP škofija)
Ledinske Krnice

6.
Plave (KP škofija)
Prelesje

7.
Šentjur pri Celju (CE škofija)
Stopče

8.
Št. Ilj pod Turjakom (MB nadškofija)
Straže

9.
Turjak (LJ nadškofija)
Mali Ločnik

10.
Žužemberk (NM škofija)
Trebča vas

Foto: wikipedia.org
Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Jožef Cafasso: Učitelj sv. Janeza Boska
2026-06-23
Najbolj znan študent sv. Jožefa Cafassa je bil sv. Janez Bosko.
Ker je bil Cafasso majhen in z grbo na hrbtu, so ga vrstniki pogosto zasmehovali in poniževali …

Iz življenja …

Sv. Jožef Cafasso se je rodil leta 1811 v kmečki družini v Castelnuovo d’Asta blizu Torina, danes imenovanem Don Bosko, kot tretji izmed štirih otrok.
Ker je bil majhen in z grbo na hrbtu, so ga vrstniki pogosto zasmehovali in poniževali. A zaradi njegove stalne dobrote so ga kmalu vzljubili in hodili k njemu po nasvet. V njem se je skrival resnični bodoči duhovni voditelj in svetovalec.
Pri komaj dvaindvajsetih letih je bil posvečen v duhovnika. Nadaljeval je študij moralne teologije v Torinu, kjer je nasledil svojega profesorja, hkrati pa se je posvečal tudi običajnim mladim ljudem. Bil jim je učitelj in vzgojitelj, enako kot svojim študentom. Privabljal jih je z ljubeznivostjo, ne z grožnjami in ustrahovanjem. Obiskoval je bolne, umirajoče, zapornike, obsojene na smrt. Slednji so mu bili še posebej dragi. Bodril jih je v veri v Boga.
Leta 1848 je postal tudi rektor duhovniškega doma. Zelo se je zavzel za duhovniške kandidate in jih vodil z duhovnimi vajami in z zgledom.
Umrl je za pljučnico 23. junija 1860, star devetinštirideset let.
Njegov najbolj znan študent in hkrati njegov prvi življenjepisec je bil sv. Janez Bosko. O svojem svetem učitelju pravi, da je »vzor duhovniškega življenja, odličen učitelj duhovnikov, oče ubogih, svetovalec dvomljivcem, tolažnik bolnim, odlično okrepčilo umirajočim, podpora …«

Zavetnik
Je zavetnik jetnikov, zaporov in zaporniških kaplanov.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo kot duhovnika srednjih let v preprostem črnem talarju s sklenjenimi rokami.

Gradiva:

Sv. Jožef Cafasso (v ang.) – 1:28 min: https://www.youtube.com/watch?v=1zktn0sqm68

Sv. Jožef Cafasso (v hr.) – 2:55 min: https://www.youtube.com/watch?v=SD0QfXXMT04

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Rojstvo Janeza Krstnika: Ob kresi se dan obesi
2026-06-23
Ob kresi se dan obesi! 24. junija, ko gorijo kresovi, praznujemo rojstvo Janeza Krstnika.
V srednjem veku je bil praznik razumljen kot »poletni božič«.

Iz življenja …
Sv. Janez Krstnik je neposredni Gospodov predhodnik, poslan, da mu pripravi pot. Jezusov prihod pozdravlja že v telesu svoje matere.
Jezusa krsti in Ga prvi prepozna in razglasi kot Odrešenika z besedami: »Glejte, Božje Jagnje, ki odvzema greh sveta.« S tem je bilo njegovo poslanstvo končano, kar prepozna tudi sam, ko pravi: »On mora rasti, jaz pa se manjšati.«
Pri Janezu nas lahko »bode« v srce ta njegova ponižnost. Tako naj bi vsak kristjan kazal na Kristusa, na »Resnično luč«, in ne na sebe. Ko nam gori srce, toploto in svetlobo v našem srcu začutijo tudi drugi. Tako Kristus, duhovno Sonce vedno bolj raste tudi v bližnjih, poganstvo se krči.
To simboliko izraža tudi postavitev njegovega rojstva na 24. junij, ko se po pregovoru »ob kresi se dan obesi« dnevi začno krajšati. Smrti oziroma obglavljena Janeza Krstnika pa se spominjamo 29. avgusta na praznik mučeništva Janeza Krstnika.

Zavetnik
Je zavetnik krojačev, tesarjev, arhitektov, zidarjev, kmetov, glasbenikov, plesalcev, pevcev, vinske trte, domačih živali, abstinentov …; je priprošnjik karmeličanov, maltežanov, proti glavobolu, strahu, toči, otroškim boleznim .

Upodobitve
Umetniki Janeza Krstnika najpogosteje prikazujejo v obleki iz kož, pogosto sta ob njem jagnje in napis »Ecce Agnus Dei – Glejte, Božje Jagnje«; upodabljajo tudi, kako krščuje Jezusa ali pa je njegovo obglavljeno glavo na pladnju.

Na Isenheimskem oltarju je slikar na levi strani pod Jezusovim križem upodobil Marijo, Jezusovega najljubšega učenca Janeza in Marijo Magdaleno. Na desni strani pa pokonci stoječega Janeza Krstnika z iztegnjenim prstom proti Križanemu in z lat. napisom: »On mora rasti, jaz pa se manjšati«. Namenoma gre za časovno netočnost, saj je bil Janez Krstnik obglavljen še preden so Jezusa križali. Slikar želi s tem poudariti vlogo Janeza Krstnika v pripravljanju poti obljubljenemu Odrešeniku.
Matthias Grünewald. Isenheimski oltar. 16. st. Križanje.

Glasba
Eno najbolj priljubljenih pesmi o Janezu Krstniku, je napisal Pavel Diakon v 8. st.

Ob kakšni priložnosti?
Ko so ga prosili naj gre blagoslovit svečo in je postal hripav. Spomnil se je, da je imel podoben problem Zaharija v templju, zato se je s himno obrnil na sv. Janeza Krstnika … Himna na sv. Janeza Krstnika (Pavel Diakon, 8. st.)

Da bi slabotne moči tega služabnika
mogle opevati tvoja čudovita dela,
uniči, o sv. Janez, krivdo,
ki omadežuje moje ustnice. …

Ta himna je postala tako priljubljena, da so celo toni glasbene lestvice – Do, Re, Mi, Fa, So, La, Si – poimenovani po njej. V 11. st. jih je benediktinski menih Gvido iz Arezza poimenoval po prvih zlogih verzov prve kitice te himne (spremenil je le prvega: Ut v Do).

Ut queant laxis resonare fibris
mira gestorum famuli tuorum,
solve polluti labii reatum,
sancte Ioannes. …

Cerkve v Sloveniji
Sv. Janezu Krstniku je v Sloveniji posvečenih 86 cerkva ter osem kapel.

ŽUPNIJSKE cerkve posvečene sv. Janezu Krstniku:

ŽUPNIJA (škofija)

1.
Ajdovščina (KP škofija)

2.
Čadram – Oplotnica (MB nadškofija)

3.
Čepovan (KP škofija)

4.
Dragatuš (NM škofija)

5.
Hotedršica (LJ nadškofija)

6.
Idrija pri Bači (KP škofija)

7.
Kočevska Reka (NM škofija)

8.
Kovor (LJ nadškofija)

9.
Ljubljana – Trnovo (LJ nadškofija)

10.
Ljutomer (MS škofija)

11.
Maribor – Sv. Janez Krstnik (MB nadškofija)

12.
Matenja vas (KP škofija)

13.
Mirna (NM škofija)

14.
Ojstrica (MB nadškofija)

15.
Podsreda (CE škofija)

16.
Predloka (KP škofija)

17.
Preska (LJ nadškofija)

18.
Razbor pod Lisco (CE škofija)

19.
Sela pri Šumberku (NM škofija)

20.
Šentjanž (NM škofija)

21.
Šentjanž na Vinski gori (CE škofija)

22.
Škofja Loka – Suha (LJ nadškofija)

23.
Št. Janž na Dravskem polju – Starše (MB nadškofija)

24.
Št. Janž pri Dravogradu (MB nadškofija)

25.
Trata – Gorenja vas (LJ nadškofija)

26.
Zasip (LJ nadškofija)

PODRUŽNIČNE cerkve:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Adlešiči (NM škofija)
Tribuče (++)

2.
Ambrus (NM škofija)
Primča vas

3.
Bela Cerkev (NM škofija)
Mali Vinji vrh

4.
Besnica (LJ nadškofija)
Spodnja Besnica

5.
Bloke (LJ nadškofija)
Studeno

6.
Borovnica (LJ nadškofija)
Sabočevo

7.
Bovec (KP škofija)
Kal

8.
Braslovče (CE škofija)
Letuš

9.
Braslovče (CE škofija)
Dobrovlje

10.
Brezovica (LJ nadškofija)
Log (++)

11.
Brusnice (NM škofija)
Gabrje (++)

12.
Cerklje na Gorenjskem (LJ nadškofija)
Zgornji Brnik

13.
Cerknica (LJ nadškofija)
Cerknica (++)

14.
Cerkno (KP škofija)
Planina

15.
Črnomelj (NM škofija)
Petrova vas (++)

16.
Dobrova (LJ nadškofija)
Gabrje

17.
Grosuplje (LJ nadškofija)
Gatina (++)

18.
Hotič (LJ nadškofija)
Vernek

19.
Jelšane (KP škofija)
Sušak

20.
Knežak (KP škofija)
Bač

21.
Komen (KP škofija)
Volčji Grad (++)

22.
Košana (KP škofija)
Stara Sušica

23.
Krka (NM škofija)
Leščevje (++)

24.
Leskovec pri Krškem (NM škofija)
Drnovo

25.
Ljubljana – Črnuče (LJ nadškofija)
Nadgorica

26.
Metlika (NM škofija)
Gornja Lokvica

27.
Mošnje (LJ nadškofija)
Spodnji Otok

28.
Muta (MB nadškofija)
Spodnja Muta

29.
Ormož (MB nadškofija)
Hum

30.
Podgraje (KP škofija)
Zabiče

31.
Polšnik (LJ nadškofija)
Mamolj

32.
Povir (KP škofija)
Štorje

33.
Prem (KP škofija)
Smrje

34.
Primskovo na Dolenjskem (LJ nadškofija)
Dolnji Vrh

35.
Ptujska gora (MB nadškofija)
Haloze – Janški Vrh

36.
Rečica ob Savinji (CE škofija)
Polje

37.
Ribnica na Pohorju (MB nadškofija)
Janževski Vrh

38.
Rodik (KP škofija)
Podgrad

39.
Selnica ob Dravi (MB nadškofija)
Janževa gora

40.
Senovo (CE škofija)
Senovo (++)

41.
Sevnica (CE škofija)
Spodnje Brezovo

42.
Sinji vrh (NM škofija)
Sinji vrh (++)

43.
Slivnica pri Celju (CE škofija)
Slivnica pri Celju

44.
Smlednik (LJ nadškofija)
Zbilje

45.
Srednja vas v Bohinju (LJ nadškofija)
Ribčev laz

46.
Sv. Lovrenc nad Štorami (CE škofija)
Prožin

47.
Sv. Štefan pri Žusmu (CE škofija)
Orehovec

48.
Šebrelje (KP škofija)
Šebrelje

49.
Šenčur (LJ nadškofija)
Luže

50.
Šentvid pri Stični (LJ nadškofija)
Bukovica

51.
Šmartno ob Paki (CE škofija)
Gorenje (++)

52.
Št. Peter – Otočec (NM škofija)
Mačkovec

53.
Tomišelj (LJ nadškofija)
Podkraj

54.
Trebnje (NM škofija)
Breza

55.
Velike Lašče (LJ nadškofija)
Dvorska vas (++)

56.
Vreme (KP škofija)
Podgrad

57.
Vuzenica (MB nadškofija)
Šentjanž nad Dravčami

58.
Zagorje (LJ nadškofija)
Vine

59.
Zavrč (MB nadškofija)
Gorenjski Vrh

60.
Žiri (LJ nadškofija)
Goropeke

KAPELE:

1.
Bogojina
Ivanci

2.
Črenšovci
Trnje (++)

3.
Izola
Izola

4.
Ljutomer
Spodnje Krapje

5.
Piran
Piran – krstilnica

6.
Tišina
Sodišinci

7.
Tržič
Kofce

8.
Videm – Krško
Sremič

Gradiva:

Sv. Janez Krstnik (v ang.) – 3:35 min: https://www.youtube.com/watch?v=w3A-kI4Y3iI

Praznik rojstva Janeza Krstnika (v hr.) – 2:45 min: https://www.youtube.com/watch?v=Ty0vIUANwb4

Iz FILMA – Odlomki o Janezu Krstniku (v ang.) – 9:14 min: https://www.youtube.com/watch?v=kBn-kY7xpz4

Iz FILMA – Odlomek o poimenovanju Janeza Krstnika (v nem.) – 3:37 min: https://www.youtube.com/watch?v=ntuthq3Zulc

Foto: Zaslon filma
Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Prosper iz Akvitanije: Zavetnik pesnikov, učenec sv. Avguština
2026-06-25
Sv. Prosper iz Akvitanije je zavetnik pesnikov.

Iz življenja …
Sv. Prosper iz Akvitanije se je rodil okoli leta 390 v Akvitaniji v Galiji.
Bil je poročen, vendar je v dogovoru z ženo postal menih v Marseillu. Navdušen je bil nad teološkim naukom sv. Avguština. Velja za enega izmed njegovih najmlajših učencev.
Veliko truda je vložil v obrambo Avguštinovega nauka o milosti in svobodni človekovi volji. S prijateljem sv. Hilarijem je šel v Rim k papežu Celestinu I., da bi ta s svojim ugledom branil Avguštinov nauk, kar je tudi storil, in sicer tako, da je poslal poslanico škofom v Galijo o velikih Avguštinovih zaslugah za utrditev pravega nauka.
Zadnja leta je posvetil predvsem pisanju teoloških in bibličnih del, kronik in duhovne poezije. Njegovi spisi izdajajo človeka visoke kulture in izobrazbe.
Umrl je leta 463.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo s tonzuro in knjigo. V baziliki sv. Klementa v Rimu je upodobljen na eni izmed fresk.

Zavetnik
Je zavetnik pesnikov.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Jožefmarija Escriva: Svetnik našega časa, ustanovitelj Opus Dei
2026-06-26
Sv. Jožefmarija Escriva de Balaguer je svetnik našega časa.

Iz življenja …
Sv. Jožefmarija Escriva se je rodil leta 1902 v Barbastru v Španiji. Kmalu po prvi svetovni vojni, leta 1920 je vstopil v semenišče v Zaragozi. Poleg teološkega študija je zaključil tudi študij kanonskega prava. Za duhovnika je bil posvečen leta 1925. Pastoralno je deloval v škofiji Zaragoza, leta 1927 je odšel v Madrid.
Proučeval je svetost tako med laiki kot med duhovniki in v ta namen leta 1929 ustanovil Opus Dei. Namen te družbe je bil pomagati ljudem različnih socialnih slojev, da bi v sebi izoblikovali čim popolnejšo krščansko podobo (svetost) v izvrševanju svojega poklicnega dela.
Takoj po drugi svetovni vojni se je preselil v Rim ter skrbel za širitev Opus Dei po vsem svetu. Papež Janez Pavel II. je Opus Dei leta 1982 imenoval za osebno prelaturo.
Umrl je 26. junija 1975 v Rimu.
Papež Janez Pavel II. ga je leta 1992 razglasil za blaženega, leta 2002 pa za svetega, to je le 27 let po njegovi smrti.

Opus Dei
Duhovnost te družbe je strogo laična: od vseh članov duhovniki zavzemajo le dva odstotka. Najvodilnejši v njej so redni člani; ki živijo skupno in so neporočeni. Neporočeni so tudi pridruženi člani, ki pa živijo v lastnih družinah. Izredni člani družbe živijo svoje krščanstvo v zakonskem poklicu. Vsi njeni člani se trudijo svoje življenje oblikovati po idealih evangelija.

Njegovo delo “Pot”
Sv. Jožefmarija Escriva je napisal številna dela, a njegovo glavno delo je Pot, prevedeno v 42 jezikov. Nekaj njegovih misli:

Naj tvoje življenje ne bo neplodno. Pusti sledi za sabo. Razsvetljuj z lučjo svoje vere in ljubezni.
Ne reci: “Sem pač takšen … tak je moj značaj.” To je v resnici znak šibkosti tvojega značaja.
Naj bodo tvoja dejanja in besede takšne, da bodo vsi, ko te bodo videli ali slišali, rekli: “Ta prebira življenje Jezusa Kristusa”.
Vztrajaj v molitvi. Molitev je vedno plodna.

Gradiva:

Kdo je bil Jožefmarija Escriva? (v špan. – z ang. podnapisi) – 7:42 min: https://www.youtube.com/watch?v=5CC0bL9i1rg

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Ema Krška: Prva slovenska svetnica?
2026-06-27
27. junij: Kneginjo sv. Emo so vseskozi častili še posebej Slovenci, ki so organizirali velika romanja na njen grob, kljub temu, da še ni bila uradno razglašena za svetnico. Za svetnico jo je razglasil šele papež Pij XI. leta 1938.
V celjski škofiji, katere drugotna zavetnica je, sta ji posvečeni dve cerkvi.

Iz življenja …
Po starem izročilu naj bi se sv. Ema rodila leta 983 v ugledni plemiški družini na gradu Pilštajn na Kozjanskem, kjer so imeli njeni starši obsežna posestva.
Okoli leta 1010 se je poročila z grofom Viljemom. Skupaj sta posedovala velika posestva po Koroškem, Kranjskem in Štajerskem. Podpirala sta cerkev in dobro ljudi. Prva leta zakona sta preživela v ljubezni in veselju. Rodila sta se jima sinova.
A življenje jima ni prizanašalo s trpljenjem. Eden od sinov je umrl že v otroških letih, drugi sin pa je padel v boju. Ema je izgubila tudi moža, trdih zgodovinskih poročil, kdaj, kje in kako je umrl pa ni.
Ema je ostala sama. Na svojem ogromnem posestvu je dala postaviti številne cerkve in župnije. Njena odpoved svetu je dosegla vrh v zidavi mogočne cerkve in ženskega benediktinskega samostana v Krki (na Koroškem), v katerem je živela do svoje smrti leta 1045.
Izročilo pravi, da so se gradbeni delavci samostana v Krki pritožili, da niso prejeli dovolj plačila. Ema je prednje postavila mošnjiček z denarjem in jim rekla, naj si sami vzamejo iz njega toliko, kolikor si želijo. A zgrabili so prav toliko, kolikor jim je dala prej sama, vse drugo jim je zdrsnilo s prstov.
Nekaj let po njeni smrti je bil ta samostan ukinjen, na njenem mestu pa ustanovljena Krška škofija, ki ima zdaj sedež v Celovcu, še vedno pa se imenuje krška. Mogočna cerkev stoji še danes.
Sv. Emo so vseskozi častili še zlasti Slovenci, ki so organizirali množična romanja na njen grob, kljub temu, da še ni bila uradno razglašena za svetnico. Za blaženo je bila razglašena leta 1287, za svetnico pa šele leta 1938.

Upodobitve
Sv. Emo umetniki upodabljajo kot imenitno gospo z ustanovno listino, vrtnico ali modelom cerkve.

Zavetnica
Sv. Ema je zavetnica Koroške, Krške škofije; k njej se zatekajo pri očesnih boleznih, porodnice za srečen porod in tisti, ki si želijo otrok.

Cerkve na Slovenskem
V celjski škofiji, katere drugotna zavetnica je, sta ji posvečeni dve cerkvi, in sicer župnijska cerkev v kraju Sv. Ema ter pokopališka podružnična cerkev v kraju Kozje.

Gradiva:

Emina pesem (v nem.) – 4:10 min: https://www.youtube.com/watch?v=8VJ5ypWShXc

Sv. Ema (v nem.) – 20:59 min: https://www.youtube.com/watch?v=WAgQGrufwRo

Sv. Ema – pesem (v nem.) – 2:04 min: https://www.youtube.com/watch?v=vo6ERHBYOSA

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Irenej Lyonski: Luč zahodne Cerkve, Oče katoliške dogmatike
2026-06-28
Sv. škof Irenej Lyonski je oče katoliške dogmatike.

Iz življenja …
Sv. Irenej Lyonski se je rodil okoli 135 v Smirni v Mali Aziji (današnji Turčiji). Njegov glavni učitelj je bil sv. Polikarp, škof v Smirni, ki je bil učenec samega apostola sv. Janeza Evangelista.
Irenej je zapustil svojo domovino in se preselil v Lyon v Franciji, kjer je bila že v drugem stoletju živa krščanska skupnost. Tu je bil prezbiter škofa sv. Potina. Ko pa je ta leta 177 umrl mučeniške smrti, ga je Irenej nasledil na škofovskem sedežu. Z vso vnemo se je posvetil širjenju vere. V Cerkvi je deloval miroljubno, zlasti v času velike razprave o praznovanju velike noči.
Po vsej verjetnosti je tudi Irenej umrl mučeniške smrti, in sicer med letoma 202 in 203 v Lyonu.
Za seboj je pustil več teoloških del, v katerih razlaga vero Cerkve. Njegovo najbolj znano delo je Zoper krivoverstva v petih knjigah ter spis Razlaga apostolskega oznanjevanja. Zato ga nekateri imenujejo »oče katoliške dogmatike«, »luč zahodne Cerkve« in ga častijo kot cerkvenega očeta.

Zavetnik
Je zavetnik škofije Lyon.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo kot škofa z zvitkom oziroma knjigo in palmo mučeništva.

Gradiva:

Irenej Lyonski, Zoper krivoverstva, Predavanje br. Mirana Špeliča OFM (v slov.)

Irenej Lyonski (v ang.) – 40:11 min: https://www.youtube.com/watch?v=1dxxjY7rFlw

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sv. Peter in Pavel: Slovesni praznik
2026-06-29
Na današnji slovesni praznik se spominjamo sv. Petra, ki ga je Kristus določil za skalo, na kateri bo zidal svojo Cerkev in sv. Pavla, ki je ponesel njegovo ime med pogane.
Kljub temu, da sta si bila sv. Peter Peter in Pavel po izobrazbi, značaju in osebnosti zelo različna, ju skupaj proslavljamo. Hvalospev tega praznika ju takole označuje:
Peter je prvi izpovedal vero v Kristusa, tvojega Sina,
Pavel nam je globine te vere osvetlil.
Peter je združil v prvo Cerkev ostanek izvoljenega ljudstva,
Pavel pa je kot učitelj narodov oznanil evangelij odrešenja vsemu svetu.
Na različne načine sta zbirala eno Kristusovo družino, Cerkev.
Zato ju krščanski svet skupaj proslavlja in ju v nebesih druži skupni venec slave.

Cerkve v Sloveniji
Obema, sv. Petru in Pavlu je pri nas posvečenih 23 cerkva in 2 kapeli, kot je razvidno iz spodnjega seznama.

ŽUPNIJSKE CERKVE posvečene sv. Petru in Pavlu:

ŽUPNIJA (škofija)

1.
Hotiza (MS škofija)

2.
Lokovec (KP škofija)

3.
Osilnica (NM škofija)

4.
Ptuj – Sv. Peter in Pavel (MB nadškofija)

5.
Tinje (MB nadškofija)

6.
Tomaj (KP škofija)

7.
Vitanje (CE škofija)

8.
Vrhpolje (LJ nadškofija)

9.
Zagorje ob Savi (LJ nadškofija)

10.
Zavodnje (CE škofija)

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Petru in Pavlu:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Cerknica (LJ nadškofija)
Dolenje Jezero

2.
Črmošnjice (NM škofija)
Topli vrh

3.
Gradno (KP škofija)
Nozno

4.
Grosuplje (LJ nadškofija)
Slivnica (++)

5.
Livek (KP škofija)
Perati

6.
Murska Sobota (MS škofija)
Lukačevci

7.
Podmelec (KP škofija)
Loje

8.
Pregarje (KP škofija)
Brezovo Brdo

9.
Stara Cerkev (NM škofija)
Gornje Ložine

10.
Stara Cerkev (NM škofija)
Pugled

11.
Struge (LJ nadškofija)
Tisovec

12.
Sv. Križ – Podbočje (NM škofija)
Veliko Mraševo

13.
Šmarje pri Kopru (KP škofija)
Gažon

KAPELE:

1.
Beltinci (MS škofija)
Lipovci

2.
Stopiče (NM škofija)
Brezovica

Sv. Peter: Prvi papež
Sv. Peter je eden od dvanajsterih apostolov in prvi papež.
Bil je ribič z imenom Simon Jonov sin, doma v ribiški vasi Betsajdi onstran Genezareškega jezera. Bil je poročen, saj evangelisti omenjajo njegovo taščo. Nekega dne, ko je z bratom Andrejem lovil ribe, je k njima pristopil Jezus in ju povabil: »Hodita za menoj in naredil vaju bom za ribiča ljudi!« Jezus mu je dal vzdevek Skala (gr. Kefa, lat. Petrus), kar se prevaja Peter (Jn 1,42), s čimer je označil njegovo vodilno vlogo v Cerkvi. Peter je bil priča vsem posebnim dogodkom v Jezusovem življenju; nastopal je z nesporno avtoriteto kot predstavnik dvanajsterih apostolov. Ko je Peter Jezusa v Cezareji Filipovi priznal kot Mesija, Sina živega Boga, mu je Jezus obljubil: »Ti si Peter (Skala) in na to skalo bom sezidal svojo Cerkev … Dal ti bom ključe nebeškega kraljestva« (Mt 16,16-19). Predvsem na tej osnovi in na Jezusovem povabilu, naj pase njegove ovce in utrdi svoje brate (Jn 21,15-17; Lk 22,32), temelji pravica rimskih škofov, da vodijo katoliško Cerkev kot papeži.
Peter je bil sicer po značaju viharen; svojega učitelja je v času stiske kar trikrat zatajil in se nato kesal …
V Rim je prišel leta 43, potem ko je v Jeruzalemu skupaj z bratom Jakobom že vodil apostolsko Cerkev v Jeruzalemu in opravil več misijonskih potovanj. V Rimu je bil pod cesarjem Neronom okrog leta 64 križan z glavo navzdol. Nad njegovim grobom se dviga bazilika sv. Petra v Rimu.
Cerkev obhaja 22. februarja še praznik sedež apostola Petra.

Upodobitve
Umetniki ga običajno upodabljajo s ključi nebeškega kraljestva in knjigo v rokah; z narobe obrnjenim križem; redko s petelinom.

Zavetnik
Je zavetnik Cerkve, Rima, papežev, pekov, mesarjev, ribičev, mizarjev, urarjev, čolnarjev, zidarjev, spovednikov, spokornikov, devic, pomočnik proti kačinim ugrizom, vročini … in vremenski zavetnik.

Cerkve v Sloveniji
Pri nas je samo sv. Petru posvečenih 24 župnijskih cerkva, 38 podružničnih cerkva in 6 kapel, kot je razvidno iz spodnjega podrobnejšega seznama.
ŽUPNIJSKE CERKVE posvečene sv. Petru:

ŽUPNIJA (škofija)

1.
Blagovica (LJ nadškofija)

2.
Bočna (CE škofija)

3.
Buče (CE škofija)

4.
Črnomelj (NM škofija)

5.
Gornja Radgona (MS škofija)

6.
Klanec (KP škofija)

7.
Komenda (LJ nadškofija)

8.
Ljubljana – Sv. Peter (LJ nadškofija)

9.
Naklo (LJ nadškofija)

10.
Pivka (KP škofija)

11.
Povir (KP škofija)

12.
Preddvor (LJ nadškofija)

13.
Radeče (LJ nadškofija)

14.
Radovljica (LJ nadškofija)

15.
Selca (LJ nadškofija)

16.
Sv. Peter na Kristan vrhu (CE škofija)

17.
Sv. Peter na Kronski gori (MB nadškofija)

18.
Sv. Peter pod Svetimi gorami (CE škofija)

19.
Sv. Peter pri Mariboru (MB škofija)

20.
Šempeter pri Gorici (KP škofija)

21.
Šempeter v Savinjski dolini (CE škofija)

22.
Št. Peter – Otočec (NM škofija)

23.
Temnica (KP škofija)

24.
Žiče (MB nadškofija)

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Petru:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Ambrus (NM škofija)
Kamni vrh

2.
Begunje na Gorenjskem (LJ škofija)
Gora nad Poljčami

3.
Bloke (LJ nadškofija)
Studenec

4.
Brestanica (CE škofija)
Brestanica (++)

5.
Brezovica (KP škofija)
Odolina

6.
Čatež ob Savi (NM škofija)
Stankovo

7.
Dobrnič (NM škofija)
Korita

8.
Dolenja vas (LJ nadškofija)
Prigorica (++)

9.
Dragatuš (NM škofija)
Zapudje (++)

10.
Hrenovice (KP škofija)
Goriče

11.
Kamnik (LJ nadškofija)
Kamniške planine

12.
Kočevje (NM škofija)
Srednja Bukova gora – porušena

13.
Košana (KP škofija)
Volče

14.
Krkavče (KP škofija)
Sv. Peter

15.
Krkavče (KP škofija)
Sv. Duh

16.
Metlika (NM škofija)
Drašiči

17.
Mirna (NM škofija)
Žunovec

18.
Muta (MB nadškofija)
Ribičje

19.
Osek (KP škofija)
Vitovlje

20.
Polhov Gradec (LJ nadškofija)
Dvor

21.
Primskovo na Dolenjskem (NM škofija)
Primskovo na Dolenjskem

22.
Primskovo na Dolenjskem (NM škofija)
Ježni Vrh

23.
Raka (NM škofija)
Koritnica

24.
Ročinj (KP škofija)
Sv. Peter

25.
Sora (LJ nadškofija)
Ladja

26.
Stari trg pri Ložu (LJ nadškofija)
Lož

27.
Sv. Jakob ob Savi (LJ nadškofija)
Pšata (++)

28.
Sv. Rupert nad Laškim (CE škofija)
Olešče

29.
Sveta gora (LJ nadškofija)
Golče

30.
šentrupert (NM škofija)
žunovec

31.
Šentvid pri Stični (LJ nadškofija)
Dob

32.
Škofja Loka (LJ nadškofija)
Bodovlje

33.
Šmartno pri Litiji (LJ nadškofija)
Vintarjevec

34.
Tolmin (KP škofija)
Zatolmin

35.
Trebelno (NM škofija)
Gorenji Mokronog

36.
Trebnje (NM škofija)
Jezero

37.
Vipavski križ (KP škofija)
Dobravlje

38.
Želimlje (LJ nadškofija)
Vrh

KAPELE:

1.
Grgar (KP škofija)
Grgar (++)

2.
Ilirska Bistrica (KP škofija)
Ilirska Bistrica (++)

3.
Kranj – Šmartin (LJ nadškofija)
Šempetrska graščina

4.
Pečarovci (MS škofija)
Šalamenci

5.
Piran (KP škofija)
Piran

6.
Stara Cerkev (NM škofija)
Mlaka

Sv. Pavel: Pisec hvalnice ljubezni
Je teolog in mučenec, ki je napisal trinajst novozaveznih pisem.
Rodil se je v Tarzu v Mali Aziji (današnji Turčiji) z imenom Savel. Preganjal, mučil in pobijal je kristjane in bil prisoten pri umoru prvega krščanskega mučenca sv. Štefana.
Dogodek v Damasku pa je radikalno spremenil njegovo življenjsko pot. Po tem videnju Vstalega Gospoda je iz preganjalca Kristusa postal apostol. Iz Savla je postal Pavel. Vstali Gospod ga je vprašal za razlog njegovega početja: »Savel, Savel! Zakaj me preganjaš?« (Apd 9,4). Pavel je padel na tla. Ko se je postali na noge, ni videl ničesar, postal je slep. Pavel je po spreobrnjenju in daljši notranji in zunanji pripravi na svoje poslanstvo evangelij neustrašno ponesel poganskim ljudstvom. Zavedal se je, da ga je Kristus poklical za apostola. Odtlej ga pri širjenju Božjega kraljestva ni moglo nič ustaviti.
Napisal je več pisem, ki so postala del Svetega pisma Nove zaveze. Najbolj znana je prav gotovo hvalnica ljubezni (1 Kor 13).
Življenje je končal v Rimu v času Neronovega preganjanja kristjanov, okoli leta 67. Obsodili so ga na smrt z obglavljenjem, in zaradi česar je običajno upodobljen z mečem v roki.
Cerkev obhaja 25. januarja še praznik spreobrnitve apostola Pavla.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo s knjigo in mečem v rokah.

Zavetnik
Za zavetnik katoliškega tiska, delavcev, teologov, pastirjev, izdelovalcev šotorov, tkalcev, misijonarjev, škofov, izdelovalcev šotorov, Malte, mesta Rima in številnih mest po svetu. K njemu se zatekajo za dež in rodovitnost polj.

Gradiva:

Praznik sv. Petra in Pavla (v hr.) – 4:22 min: https://www.youtube.com/watch?v=9DNOjzGA5_M

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Prvi sv. mučenci rimske Cerkve: Učenci apostolov
2026-06-30
Prvi sv. mučenci rimske Cerkve so bili umorjeni leta 64. Vsi so bili učenci apostolov. Zakaj so bili mučeni?
Cesar Neron je dal zažgati nekaj četrti Rima, da bi mu bilo v navdih pri ustvarjanju poezije. Ker pa je s tem razjezil Rimljane, se je cesar ustrašil in krivdo za požar zvalil na kristjane. Nedolžno umorjenih je bilo mnogo kristjanov rimske Cerkve, o čemer poročata konec 1. stoletja rimski pisec Tacit v svojih Analih (v tej knjigi obravnava različne dogodke iz rimske zgodovine) in papež sv. Klemen Rimski v svojem Klemenovem pismu Korinčanom.
Poročata, da so bili umorjeni na različne načine: razpeli so jih na križ, obešeni, vrženi v arene pred divje zveri, v ogenj …
Češčenje prvih mučencev rimske Cerkve se je razvilo vzporedno s češčenjem sv. Petra in Pavla.

Gradiva:

Prvi mučenci rimske Cerkve (v hr.) – 2:16 min: https://www.youtube.com/watch?v=MsPY676C_bQ

Pripravila: dr. Brigita R. Perše
