Zavod za pastoralno dejavnost Pridi.com

Sveta Neža Praška: V pisnem stiku s sveto Klaro
2023-03-02
Sv. Neža Praška je vse svoje življenje je posvetila revnim in bolnikom.

Iz življenja …
Sv. Neža Praška se je rodila v Rogu leta 1211, kot najmlajša hči kralja Otokarja I. Ker se je rodila 20. januarja na predvečer godu znane rimske mučenke sv. Neže, so ji dali ime Neža.
Vzgojena je bila pri redovnicah, kar ji je pomagalo pri rasti njenega verskega življenja.

Imela je več ponudb, da se poroči s kraljevimi ljudmi, a je vse zavrnila. Navdušila se je za življenjski slog sv. Frančiška Asiškega in sv. Klare ter dala zgraditi samostan, v katerega je tudi sama vstopila kot klarisa pri petindvajsetih letih in ga vodila. Dopisovala se je s sv. Klaro, a so se ohranila le štiri Klarina pisma, nobeno pa od sv. Neže.
Umrla je leta 1282 v sluhu svetosti.
Sv. papež Janez Pavel II. je sv. Nežo Praško leta 1989 razglasil za sveto. Poudaril je predvsem njeno ponižnost in prostovoljno uboštvo. Vse svoje življenje je posvetila revnim in bolnikom.

Upodobitve
Umetniki jo najpogosteje upodabljajo kot opatinjo s krono, kako neguje bolnike.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Albin (Zorko): Borec za družino
2023-03-01
Družina ni šele v našem stoletju izpostavljena najrazličnejšim nemoralnostim.
Dokaz za to je sv. škof Albin (Zorko), ki se je moral že v 6. stoletju boriti za vrnitev in ohranitev morale v zakonu in družini.

Iz življenja …
Sv. Albin se je rodil okoli leta 469 v plemiški družini v mestu Vannes v današnji Franciji. Svoje življenje je nameraval posvetiti meništvu; leta 504 je postal celo opat samostana v Tehilaku, ki ga je vodil skoraj četrt stoletja, potem pa postal škof v mestu Angers v Franciji.

Novi položaj je od njega zahteval novo, večjo nalogo. Podobno kot Janez Krstnik je z vso odločnostjo grajal polovičarstvo in zanikrnost v verskem življenju ter se trudil v škofiji vzpostaviti red. Še zlasti je nasprotoval takrat zelo razširjeni »incestni« poroki med plemiči. Svoj glas proti takim zakonskim zvezam, ko so se poročali ljudje v tesnem sorodstvenem odnosu, je dvignil tudi na pokrajinskih zborih leta 538 in 541 v Orleansu, tako da je prišel v konflikt celo z nekaterimi škofi. Številni plemiči so mu, nemočni pred njegovo energičnostjo in odločnostjo, celo zagrozili s smrtjo. Sv. Albin se seveda ni pustil omajati, kajti nova ljudstva so takrat sprejemala krščanstvo, njihovi plemiči pa se niso zlahka odrekali starim, ne preveč moralnim navadam v zvezi s poroko in družinskim življenjem.
Sv. Albin je umrl leta 550 v Angersu. Že šest let pozneje je bila tu zgrajena cerkev njemu v čast, s kripto z njegovimi posmrtni ostanki.

Zavetnik
V srednjem veku je bil eden izmed bolj priljubljenih svetnikov. Je priprošnjik ob otroških boleznih.

Upodobitve
Umetniki sv. Albina najpogosteje upodabljajo kot škofa, ki vrača slepemu vid. Z znamenjem križa in molitvijo je namreč ozdravil veliko slepih.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Roman: "Kristusov junak", zavetnik duševnih bolnikov
2023-02-28
Sv. Romanu pripisujejo dar ozdravljanja bolnikov. Še zlasti se omenja ozdravitev dveh gobavcev, potem ko ju je objel.
Stari življenjepisci ga imenujejo »Kristusov junak«.

Iz življenja …
Sv. Roman se je rodil okoli leta 390 v Sekvaniji v vznožju gorovja Jura v Franciji; v premožni, a zelo verni družini.
V mladosti ga je začela voditi misel o puščavniškem življenju. Ob prebiranju življenjepisov velikih vzhodnih puščavnikov si je izdelal načrt za samostojno samotarsko naselitev. Izbral si je samotno dolino v pogorju Jura.

Zamisel je uresničil ter osnoval samostan za puščavnike. Sledili so mu številni, tako da je ustanovil več moških samostanov in enega ženskega. Pridružila sta se mu tudi rodna brat in sestra. Posvečen je bil za duhovnika. Sv. Romana stari življenjepisci imenujejo »Kristusov junak«, ker je povsem pripadal Bogu.
Sv. Roman se je odločil obiskati kraj mučeništva Tebanske legije, skupine 6600 katoliških vojakov, ki so bili ubiti leta 286, ker niso hoteli pomagati pri izkoreninjenju krščanstva. Med tem potovanjem je sveti menih naletel na dva gobavca in ju čudežno ozdravil. Novice o tem čudežu so se razširile in sv. Roman je postal znan kot »Božji mož«.
Umrl je okoli leta 465 v samostanu La Balme med obiskom svoje sestre redovnice. Tam je njegov grob, na katerega še danes romajo verniki.

Zavetnik
Je zavetnik duševnih bolnikov in utopljencev.

Upodobitve
Upodabljajo ga v meniški obleki z zvoncem v roki in s košaro za kruh na vrvi; okrog pasu ima železno spokorniško verigo. Pogosto ga upodabljajo kot opata z modelom cerkve oziroma samostana v roki.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Gabrijel od Žalostne Matere Božje: Zavetnik duhovnikov, mladine
2023-02-27
Bil je zelo živahen mladenič, strasten lovec, rad je imel ples, lepe obleke …

Iz življenja …
Sv. Gabrijel od Žalostne Matere Božje se je rodil leta 1838 v Assisiju, kjer je bil njegov oče guverner papeške države. Pri krstu je dobil ime Frančišek Possenti.
Starši so bili izjemno pobožni, kar je osvojil tudi mali Frančišek. Mati mu je kmalu umrla. Pri devetnajstih letih je stopil v red sv. Pavla od Križa in postal redovnik pasionist, kjer je dobil redovno ime Gabrijel od Žalostne Matere Božje. Zlasti prisrčno je častil Marijo; prav ob njeni podobi je osemnajstleten doživel notranje razsvetljenje.
Sicer je bil zelo živahen mladenič, strasten lovec, rad je imel ples in lepe obleke – podobno kot njegov krstni zavetnik sv. Frančišek Asiški. Zato je bilo za mnoge presenečenje, ko se je odločil za strogi red pasionistov.
Študiral je v kraju Isola del Gran Sasso v Italiji, kjer je umrl za jetiko 27. februarja 182 v sluhu svetosti.
Želel je postati duhovnik, a je zgodnjo smrt kljub temu sprejel kot »sestro«. Ob njegovem grobu so se že kmalu začeli dogajati čudeži, zato je njegov grob postal pravi romarski kraj. Letno ga obišče več kot 600.000 romarjev.
Za blaženega je bil razglašen leta 1908, za svetnika pa leta 1920. Papež Leon XIII. ga je imenoval »Alojzij današnjih dni«.

Zavetnik
Je zavetnik Katoliške akcije, klerikov, mladine.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo kot mladeniča v redovni obleki, z rokami sklenjenimi v molitev; pogosto s križem in lilijo.

Gradiva:

Drugi svetniki dneva:

Bl. Jožef Tous y Soler, kapucin

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Aleksander Aleksandrijski: Patriarh mentor svetemu Atanaziju
2023-02-26
Sv. Aleksander je leta 313 postal Aleksandrijski škof, to je ravno tedaj, ko se je prenehalo preganjanje Cerkve z milanskim ediktom leta 313.
Vodil je dogmatsko borbo proti krivoverstvu arijanizmu. Zakaj? Duhovnik Arij je zanikal Kristusovo božanstvo in zaradi česar potemtakem njegova mati Marija ni Božja Mati.
Sv. Aleksander je sodeloval na prvem vesoljnem cerkvenem zboru v Niceji (321) in na njem imel pomembno vlogo. V boju proti arijanizmu mu je zelo pomagal njegov diakon sv. Atanazij, ki ga je kasneje tudi nasledil na sedežu aleksandrijskega patriarhata.
Sv. Aleksander je umrl leta 328.
Nekatera njegova pisma in pridige so ohranjena in predstavljena v veliki »Patrologia Graeca«.

Gradiva:

Sveta Valburga: Iz svetniške družine
2023-02-25
Ob prebivanju življenjepisa svetnikov odkrijemo primere, ko je iz ene družine izšlo več svetnikov.
Ena takšnih je družina iz Wessexa (Anglija), v kateri so dosegli svetništvo štirje njeni člani: oče Rihard, hči Valburga ter sinova sv. Vilibald in sv. Vunibald, – zaradi apostolskega dela na evropski celini v 8. stoletju.
Danes obhajamo spomin sv. Valburge.

Iz življenja …
Sv. Valburga, rojena okoli leta 710 v Wessexu, je že od mladih nog živela v benediktinskem samostanu Wimborne v Angliji, kjer je bila opatinja njena sorodnica sv. Lioba. Okrog leta 750 je prišla na povabilo svojega strica sv. Bonifacija v Nemčijo, kjer sta bila že njena brata sv. Vilibald in sv. Vunibald, ki sta v Heidenheimu sezidala dvojni samostan.

Sv. Valburga je vodila ženski, sv. Vunibald pa moškega. Ko je Vunibald zbolel, ga je negovala vse do njegove smrti leta 761. Po njegovi smrti je prevzela vodstvo obeh samostanov.
Bila je izredno sposobna, slovela je po svoji modrosti in svetosti. Posvečala se je misijonskemu delu, zlasti vzgoji mladine. Pod njenim vodstvom se je dvojni samostan razvil v misijonsko središče na nemških tleh.
Sv. Valburga, ki je že za časa svojega življenja slovela po svetosti, je umrla 25. februarja 779 v Heidenheimu v Nemčiji.

Upodobitve
Upodabljajo jo kot opatinjo s palico, knjigo redovnih pravil, steklenico olja, včasih tudi s tremi klasi – z njimi naj bi rešila lačnega otroka gotove smrti.

Zavetnica
Je zavetnica porodnic, kmetov, domačih živali; priporočajo se ji pri kašlju, ugrizih psov, steklini, pri očesnim boleznim in za dobro rast pridelkov.

Cerkve v Sloveniji
Pri nas je sv. Valburgi posvečena podružnična cerkev v Valburgi v župniji Smlednik.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Matija: Led razbija, če ga ni, ga pa naredi
2023-02-24
Pri nas je zelo znan vremenski rek: »Matija led razbija, če ga ni, ga pa naredi.«
Sv. Matija je edini apostol, ki ga Jezus ni neposredno poklical in izbral na to mesto. Z žrebom (kockanjem) ga je izbrala prva skupnost, da zapolni prosto mesto, ki ga je zasedal Juda.

Iz življenja …
Sv. Matija se je rodil je v Betlehemu in je bil eden od dvainsedemdesetih Jezusovih učencev, ki jih je Jezus poslal oznanjat Božje kraljestvo (prim. Lk 10,1). Po Jezusovem vnebohodu so ga z žrebom izbrali kot naslednika izdajalca Juda Iškarijota v krogu dvanajsterih apostolov (prim. Apd 1,22-26); na binkošti je prejel Svetega Duha.
O njegovi smrti je več izročil. Najbolj razširjeno, ki je tudi v Zlati legendi (Legenda aurea) pa pravi, da so ga pogani okrog leta 63 v Etiopiji najprej skoraj do smrti kamnali, nato pa obglavili s sekiro.

Upodobitve
Na upodobitvah dvanajsterih apostolov sv. Matija najpogosteje ni. To pa zato, ker ga izpodriva sv. Pavel.
Sv. Matija pogosto upodabljajo z mečem, sekiro, kamnom ali knjigo.

Zavetnik
Je zavetnik tesarjev, kovačev, gradbenih delavcev, mesarjev in slaščičarjev, priprošnjik proti alkoholizmu, neplodnosti v zakonu …
V koledarju vesoljne Cerkve je njegov spomin sicer 14. maja, pri nas pa že od nekdaj 24. februarja.

Molimo
O Bog, sv. Matija si izbral za apostola
in z njim dopolnil apostolski zbor.
Na njegovo priprošnjo pokliči v svoji ljubezni
tudi nas med število svojih izvoljenih. Amen.

Cerkve posvečene sv. Matiji
Pri nas je sv. Matiji posvečenih šest cerkva, in sicer:

dve župnijski cerkvi (v župniji Bučka v KP škofiji in v župniji Slap v NM škofiji) ter
štiri podružnične cerkve: v župniji Cerklje na Gorenjskem v naselju Zalog (LJ nadškofija), v župniji Drežnica v naselju Drežniške Ravne (KP škofija), v župniji Stopiče v naselju Zajčji vrh (NM škofija), v župniji Toplice v naselju Lazi (NM škofija).

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Magdalena Gornik: 47 let brez hrane?
2023-02-23
Mistikinja Magdalena Gornik je slovenski svetniški kandidat. Njen grob iz leta v leto obiskuje vedno več ljudi …

Iz življenja …

Marija Magdalena Gornik se je rodila 19. julija 1835 na Gori nad Sodražico v preprosti kmečki družini kot tretji od sedmih otrok. Sprva je bila povsem običajna deklica, ki je pomagala pri delu in se družila z vrstnicami.
Bog pa je na poseben način posegel v njeno življenje spomladi leta 1847. Tedaj je na njivi zagledala neznano ženo, ki se ji je predstavila kot Jezusova mati in ji naročila, naj Jezusa ljubi. Pri prvem sv. obhajilu je začutila Jezusovo ljubezen. Močneje ko je čutila Jezusovo bližino, bolj slabotna je postajala telesno. Zbolela je tako močno, da je morala nekaj časa ostati v postelji. Nobeno zdravilo ji ni pomagalo. Čudežno je ozdravela avgusta 1848, ob drugem Marijinem prikazanju. Marija ji povedala, da bo ob trdni veri v Boga od njega prejela vse, tudi hrano za svoje življenje. Odtlej Magdalena do konca svojega življenja ni zaužila nobene telesne jedi; hranila se je s skrivnostno nebeško jedjo. Magdalena je imela vsak dan nenavadna doživetja (zamaknjenja, videnja, stigme, mistično obhajilo).
47 let je živela brez zemeljske hrane; pogosto je doživela zamaknjenja. Na svojem telesu je nosila znamenja Kristusovih ran – stigme. Med zamaknjenji je prejemala mistično obhajilo in skrivnostno jed, od katere je tudi živela. Ti zunanji darovi pa so se v njenem življenju prepletali z izrednim, mističnim trpljenjem, s katerim je zadoščevala za žalitve Božje ljubezni.
Umrla je 23. februarja 1896 v sluhu svetosti.

Njen grob iz leta v leto obiskuje vedno več ljudi.

Molitev k Magdaleni Gornik
Vsemogočni Bog, Oče luči,
od Tebe prihaja vsak dober dar.
Svojo služabnico Magdaleno Gornik
si obdaril s čudovitimi darovi
mističnih milosti in bogoljubnega življenja.
Usliši naše molitve in poveličaj jo,
da bo pred vesoljno Cerkvijo
prišteta k zveličnim.
Po Kristusu našem Gospodu. Amen.
Oče naš … Zdrava Marija … Slava Očetu.
Dobri Bog, po priprošnji Magdalene Gornik,
Mi podeli milost …*

Uslišanja na njeno priprošnjo pošljite na naslov: Nadškofija Ljubljana, Ciril-Metodov trg 4, p. p. 1990, 1001 Ljubljana.

Gradiva:

Dokumentarni FILM Magdalena Gornik slovenska svetnica – 1:14:24 min

Na GROBU Magdalene Gornik – 1:13 minut

KNJIGA Marija Magdalena Gornik, France M. Dolinar, 2019, 40 str.
KNJIGA Kraljič, Martina. Magdalena Gornik. Medvedica : Kulturno društvo Magdalene Gornik, 2009.

Več na spletni strani župnije Sodražica >>>

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Praznik Sedeža apostola Petra
2023-02-22
Jezus Kristus je imenoval dvanajst apostolov, ki so mu sledili in sestavljali poseben zbor, t. i. »dvanajsteri«. Med njimi pa je dal posebno nalogo Petru. Te njegove službe se Cerkev že od 4. stoletja spominja s praznikom, ki nosi ime Sedež apostola Petra.

Kakršno je vreme na dan stola sv. Petra, takšno ostane do velike noči.

Iz Svetega pisma
Praznik Sedež apostola Petra nas spominja, da je Kristus sezidal svojo Cerkev na Petru, Skali, in ga postavil za vrhovnega pastirja svoje črede (prim. Mt 16,13-19).
Jezus je rekel Petru: »Ti si Peter in na tej skali bom sezidal svojo Cerkev in vrata podzemlja je ne bodo premagala. Dal ti bom ključe nebeškega kraljestva; in kar koli boš zavezal na zemlji, bo zavezano v nebesih; in kar koli boš razvezal na zemlji, bo razvezano v nebesih.«

Od zgodnjih krščanskih časov je sedež sv. Petra spoštovan kot simbol apostolove učiteljske oblasti. Služba rimskega škofa z različnimi dikasteriji se še danes imenuje Apostolski sedež oz. Sveti sedež.

Molimo
Vsemogočni Bog,
svojo Cerkev si postavil
na Petrovo izpoved vere kakor na skalo.
Ne dopusti, da bi nam vero
omajali viharji tega sveta. Amen.

Gradiva:

Sedež apostola Petra (v hr.) – 2:34 min: https://www.youtube.com/watch?v=RdICMow91Eo

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

7 svetih ustanoviteljev reda servitov
2023-02-17
Sedmeri ustanovitelji reda služabnikov Device Marije oz. servitov so možje z imeni: Bonfilij, Jernej, Janez, Benedikt, Gerardin, Rikover in Aleksij.
Bili so trgovci, a so se odločili za resnejše krščansko življenje in se skupaj z nekaj bobožnim meščanov najprej združili v bratovščino v čast božji Materi. Leta 1241 so zapustili trgovino in se umaknili v Monte Semario blizu Firenc, kjer so ustanovili red služabnikov Device Marije. Svoje veliko premoženje so razdelili revežem in oblekli siromašno obleko. Živeli so v skupnosti, v kateri so gojili premišljevanje Božje besede, molitev v koru, predvsem pa so z deli ljubezni do bližnjega služili revnim. Zlasti zaradi slednjega jim pravimo tudi »serviti«, ki je zpeljanka iz latinske besede »servi«, kar v slovenščini pomeni služabniki.

Binkošti: Praznik Svetega Duha
2021-05-23
Binkošti so praznik Svetega Duha. Delovanje Svetega Duha se je posebej očitno pokazalo na prvi binkoštni praznik, ko so bili apostoli zbrani skupaj z Marijo (Jezusovo materjo).
Z binkoštnim praznikom, ki je petdeseti dan po veliki noči, se končuje velikonočni čas.

V Svetem pismu je zapisano, da je petdeseti dan po veliki noči – na binkoštno jutro – Sveti Duh prišel nad učence v obliki jezikov, »podobnih plamenom« (Apd 2,3-4). Učenci, napolnjeni s Svetim Duhom, so govorili in razumeli različne jezike.

Liturgična barva na binkošti je rdeča. Rdeča nas spominja na plamene jezikov, v katerih se je Sveti Duh spustil ob prvih binkoštih.

Predlagani binkoštni obred
V krščanskem koledarju so trije “veliki prazniki”: božič, velika noč in binkošti. Čeprav imajo binkošti velik pomen za naše počlovečenje in za življenje skupnosti, nam je ta praznik vedno manj blizu. Morda je to povezano s tem, da Cerkev za binkošti ni ohranjala posebnih obredov. Božič in velika noč se zaradi svojih obredov globoko vtisneta v človeško dušo. Zato Anselm Gruen predlaga binkoštni obred – predlog.

Molimo
»O pridi, Stvarnik, Sveti Duh,
obišči nas, ki tvoji smo,
napolni s svojo milostjo
srce po tebi ustvarjeno…«
(Hrabanus Maurus, ok. 809)

Gradiva:

Binkošti (PPS) – v slov.

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Velika noč: Največji krščanski praznik
2021-04-04
Velika noč je največji krščanski praznik, dan nepopisnega veselja.
Ta dan se namreč spominjamo največjega čudeža in temelja naše vere, ki je vstajenje Jezusa Kristusa od mrtvih. Skrivnost vstajenja lahko razumemo samo v moči vere. Jezus Kristus nas je s svojim trpljenjem in smrtjo odrešil, kar pomeni, da greh in smrt nimata zadnje in dokončne besede v našem življenju, ampak nam je Jezus odprl pot v večno življenje.

Jezus je v svojem zemeljskem življenju večkrat napovedal svojo smrt in vstajenje od mrtvih.
Verovati v vstajenje, pomeni: biti trdno prepričan, da obstaja za človeško življenje zadnja beseda, ki jo ima Bog. Bog izpolni naše življenje, dokonča, kar je bilo začeto kot dobra možnost, a ni zaživelo.
Vstajenje se ne zgodi le po smrti, ki zaznamuje konec našega zemeljskega življenja. Vstajenje se veliko bolj dotika tudi vsakdanjih »malih smrti«: vse, kar ljudi ponižuje, kar jim jemlje upanje, kar jim omejujejo njihovo osebnostno rast.

Nedeljo Gospodovega vstajenja praznujemo slovesno z osmino, pri kateri se še posebej moli za novokrščence.

Gradiva:

Družinsko bogoslužje

Molitveno bogoslužje v družini pred zaužitjem blagoslovljenih jedi (kot priloga OZNANIL)
Molitveno bogoslužje v družini pred zaužitjem blagoslovljenih jedi (WORD)
Kako z otroki praznovati Veliko noč?

Zgodbe za veliko noč:

Velikonočno jajce (WORD)
Preobrazba na skrivnem (WORD)

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Velika sobota: Češčenje Jezusa ob Božjem grobu
2021-04-03
Na veliko soboto se mudimo pri Jezusovem grobu, kamor je bil prenesen na veliki petek, in premišljujemo njegovo trpljenje in smrt.

Naš Gospod na križu ni imel ničesar … Bil je na križu, ki ga je dal Pilat. Žeblje in krono so dali vojaki. Bil je gol, in ko je umrl, so odstranili križ, žeblje in krono. Zavili so ga v mrtvaški prt, ki ga je darovalo prijazno srce, in pokopali v grobnico, ki ni bila njegova. Pa bi bil Jezus lahko umrl kot kralj in vstal od mrtvih kot kralj. Izbral si je uboštvo, ker je v svoji neskončni vednosti in modrosti vedel, da je le z uboštvom mogoče doseči Boga, osvojiti njegovo srce ter prinesti ljubezen na zemljo. Tišina. Bodite sami z njim v svojem srcu. Naša Gospa je bila tiho, celo ob križu. (sv. mati Terezija)

Na veliko soboto zgodaj zjutraj duhovniki blagoslavljajo velikonočni ogenj in vodo, s katerima verniki blagoslovijo svoje domove. Na velikonočnem ognju gospodinje pripravljajo velikonočne dobrote. Po stari navadi nesemo ta dan k blagoslovu velikonočna jedila.
Šele zvečer pri velikonočni vigiliji nas prevzame velikonočno veselje, pri kateri imata poseben pomen hvalnica velikonočni sveči, ki predstavlja vstalega Kristusa in krstno bogoslužje oziroma obnovitev krstnih obljub. Pri sv. maši beremo večje število svetopisemskih besedil, ki imajo globok pomen za odrešenjsko zgodovino.

Gradivo:

Kako z otroki praznovati Veliko soboto?
Ob blagoslovu velikonočnih jedil
Češčenje Jezusa na veliko soboto (GRADIVO)

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Veliki petek: Edini dan brez sv. maše
2021-04-02
Veliki petek je edini dan v cerkvenem letu, ko ne obhajamo sv. maše.
Tega dne in na pepelnično sredo je strogi post.

Na veliki petek se spominjamo Kristusovega trpljenja in smrti na križu, posebej z molitvijo štirinajstih postaj križevega pota in obredi velikega petka, med katerimi pomemben del zavzemajo slovesne prošnje za vse potrebe in češčenje križa.
Med svetopisemskimi besedili prebiramo zapis o Jezusovem trpljenju in smrti iz Janezovega evangelija (prim. Jn 18, 1–19, 42).

»Ali res poznam greh, ali prav gledam na razpelo? Ob gledanju na križ spoznamo, kako globoki so naši grehi. Vzemite križ v svoje roke in premišljujte. Jezus je bil usmiljen z grešniki. Jezus ni obsodil grešnice. Tudi jaz potrebujem odpuščanja.« (sv. Mati Terezija)

Gradiva:

Oljsko govor tiha noč pokriva – pesem

Veliki petek (v hr.)

Da se te samo dotaknem – VIDEO premišljevanje ob Kristusovem trpljenju (hr.)

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Veliki četrtek: Postavitev evharistije in mašniškega posvečenja
2021-04-01
Pri dopoldanskih sv. mašah škofje v stolnicah blagoslovijo bolniško in krstno olje ter posvetijo sv. krizmo. Duhovniki pri tej sv. maši tudi obnovijo duhovniške obljube.

“Jezus je hotel učiti ponižnosti. Umil je njihove noge. Krotkosti. Dal nam je svoje telo.” (sv. Mati Terezija)

Na veliki četrtek zvečer kristjani praznujemo postavitev dveh zakramentov, zakramenta evharistije in mašniškega posvečenja.
Jezus nam je pri zadnji večerji z učenci svoje telo in svojo kri izročil v jed in pijačo, poleg tega pa je postavil tudi zapoved medsebojne ljubezni. V znamenje tega je učencem umil noge.
S slovesno večerno mašo velikega četrtka obhajamo spomin postavitve sv. evharistije in mašniškega posvečenja. Po Slavi utihnejo orgle in zvonovi. Marsikje po pridigi mašnik umije dvanajsterim – navadno možem – noge v znamenje medsebojne ljubezni in služenja. Po sveti maši Jezusa v presvetem Rešnjem telesu duhovnik s spremstvom prenese v Božji grob, kjer verniki s posebnimi molitvami častijo njegovo trpljenje v ječi.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Cvetna nedelja: Začetek neposredne priprave na Veliko noč
2021-03-28
S cvetno (oljčno) nedeljo se začne neposredna priprava na Veliko noč, ki je največji praznik v krščanstvu, in uvaja dneve velikega tedna.

Cvetna nedelja je prvi dan velikega tedna.
Spominjamo se prihoda našega Gospoda Jezusa v Jeruzalem, kjer je obhajal pasho, ki je spomin na osvoboditev iz egiptovskega suženjstva.
V cerkvi je na cvetno nedeljo slovesno branje ali petje pasijona, to je odlomka iz evangelija, ki poroča o Jezusovem trpljenju od zadnje večerje do snemanja s križa in pokopa v grob.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sv. Sabina: Zavetnica najstarejše bazilike v Rimu
2020-10-27
Sv. Sabina, rimska mučenka, se je rodila konec 1. stoletja v Rimu in nekaj časa živela v Umbriji. Ta premožna in bogata vdova je bila poganka. H krščanstvu se je spreobrnila zahvaljujoč se svoji sirski sužnji sv. Serafini, doma iz Antiohije. Skupaj sta hodili ponoči v katakombe, kjer so se kristjani skrivaj zbirali. Tam je bila Sabina tudi krščena. Ko so v času vladavine cesarja Hadrijana preganjali kristjani in do smrti pretepli Serafino, je Sabina njeno telo pokopala v družinski mavzolej.
Zlobneži so skoraj prijeli tudi Sabino, rimski sodnik pa je od nje zahteval, da se odreče veri v Jezusa Kristusa. Ker je to zavrnila, so jo mučili in na koncu z mečem obglavili. To se je zgodilo v Rimu, avgusta leta 120 ali 126.
Sabinine relikvije so bile leta 430 prenesene na rimski grič Colle Aventino, kjer so na mestu njene hiše med leti 422 in 432 postavili baziliko Sv. Sabine. Po izročilu je v tej baziliki sv. Dominik leta 1219 ustanovil dominikanski red.

Zavetnica
K sv. Sabini se zatekajo v krvavitvah, pretiranem dežju. Je zavetnica gospodinj, otrok, italijanske škofije Avezzano (Abruzzo).

Upodabljanje
Umetniki jo najpogosteje upodabljajo kot mlajšo mučenko s palmo, knjigo in krono.

Gradiva:

Bazilika sv. Sabine – najstarejša bazilika v Rimu (v ang.) – 6:14 min: https://www.youtube.com/watch?v=SpjLPDjyxKM

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sv. Janez XXIII. – Dobri papež
2020-10-11
»O papežu Janezu se nam je vsem vtisnila v spomin podoba smehljajočega se obraza in razširjenih rok, ki želijo objeti ves svet.« (papež sv. Janez Pavel II.)

Rojen je bil 25. novembra 1881 v lombardski vasici Sotto il Monte pri Bergamu v revni kmečki družini kot četrti otrok od štirinajstih z imenom Angelo Giuseppe Roncalli. Obiskoval je semenišče v Bergamu in nadaljeval študij teologije v Rimu, kjer je bil leta 1904 posvečen v duhovnika.
V času prve svetovne vojne je bil vpoklican v vojsko kot bolničar. V škofiji Bergamo je služil v semenišču ter delal z mladimi.
V Rimu je bil profesor patristike na lateranski univerzi. Leta 1925 je bil posvečen za škofa. »Pokorščina in mir« je bilo njegovo škofovsko geslo. Vstopil je v diplomatsko službo Svetega sedeža in odšel v Bolgarijo, Turčijo in Grčijo, a to je bilo med drugo svetovno vojno. Leta 1945 postane nuncij v Parizu (Francija), leta 1953 pa beneški patriarh in kardinal.
Po smrti papeža Pija XII. je 28. oktobra 1958 izvoljen za papeža. Kot papež si je izbral ime Janez. Morda so zaradi njegove visoke starosti pričakovali, da bo le »prehodni papež«, tradicionalni papež, a navdihnjen s Svetim Duhom za božič leta 1959 napove 2. vatikanski koncil in ga odpre 11. oktobra 1962 v baziliki sv. Petra. Sam je vodil sicer le dve seji koncila; umrl je za rakom v Rimu 3. junija 1963 na binkoštni ponedeljek, v starosti 82 let.
Danes je znan kot »revolucionarni« papež, ki je odprl okna, da bi v Cerkvi zapihal svež veter. Je eden izmed najvplivnejših papežev v zgodovini.
»Il Papa buono – dobri papež«, kot ga ljubkovalno imenujejo Italijani, počiva pod Hieronimovim oltarjem v baziliki sv. Petra. Leta 2000 je bil razglašen za blaženega, leta 2014 pa za svetnika.
Njegov praznični dan je ponekod dan otvoritve drugega vatikanskega koncila, in ne dan njegove smrti.
S petnajstimi leti je začel pisati duhovni dnevnik Dnevnik duše, ki je izšel tudi v slovenščini.

Upodobitve
Iz njegovih fotografij lahko opazimo, da je bil majhne in čokate postave, a človek velike dobrote in miline.

Ikona v Saint Mary Magdalen Church, Brighton, Michigan

Gradiva:

Sv. Janez XXIII. (v hr.) – 5:26 min: https://www.youtube.com/watch?v=JYV80_bSrFo
FILM – Dobri papež: Janez XXIII. (v ang.) – 1:56:33 min: https://www.youtube.com/watch?v=PlaJV0UZqxo
FILM – Janez XXIII. – Življenje za mir (v nem.) – 1:48:24 min: https://www.youtube.com/watch?v=KIL80pmd9qI
Sv. Janez XXIII. (v ang.) – 8:53 min: https://saltandlighttv.org/john23/

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sv. Hipolit: Prvi protipapež, a se pokesa
2020-08-13
Sv. Hipolit, duhovnik in znan teolog, se je rodil okoli leta 170 v Siriji ali Egiptu. Domnevno je bil učenec sv. Ireneja Lyonskega (god 28. junij) in postal duhovnik v Rimu okrog leta 195. Nedvomno je bil najbolj plodovit pisatelj in učenjak v svojem okolju, a manjkalo mu je ponižnosti.
Navzkriž je prišel s papežem Kalistom, ki se je moral boriti proti nekaterim krivim naukom ter prenašati tudi Hipolita. Hipolit se je dal najprej posvetiti za rimskega škofa oz. papeža. Na tem položaju je ostal skoraj vse do svoje smrti za časa treh pravih papežev: Kalista, Urbana in Poncijana.
Na koncu življenja pa se je spreobrnil in umrl kot mučenec skupaj s papežem sv. Poncijanom, ki ga je sprejel nazaj v cerkveno občestvo, in ki tudi goduje na današnji dan.
Umrl je v izgnanstvu na Sardiniji leta 235, njegovo telo pa so kasneje prenesli v Kalistove katakombe v Rimu.
Njegova najbolj znana stvaritev je Druga evharistična molitev.

Gradiva:

Sv. Poncijan in Hipolit (v ang.) – 1:55 min: https://www.youtube.com/watch?v=HFLl9M5BCqs
Sv. Poncijan in Hipolit (v ang.) – 1:19 min: https://www.youtube.com/watch?v=PQJLXYHS6K8

Drugi svetniki:

Sv. Filomena Rimska: Zavetnica Marijinih otrok
Sv. Filomena je bila grška princesa iz 3. stoletja, vzgojena v krščanski veri. Ko ji je bilo 13 let, se je rimski cesar Dioklecijan želel poročiti z njo, ona pa se ni hotela poročiti z njim, ker se je pred tem zaobljubila devištvu za Jezusa Kristusa. Za več mesecev jo je vrgel v ječo. Mučili so jo na različne načine. Večkrat jo je hotel usmrtiti, a je bila čudežen način rešena. Ko so jo npr. s sidrom okoli vratu vrgli v reko Tibero, sta v trenutku prišla angela in odvezala vrv. Sidro je potonilo, angela pa sta jo pred množico opazovalcev prinesla na obrežje. Mnogi so se takrat spreobrnili in sprejeli krščansko vero. Na koncu jo je cesar dal obglaviti.

Zavetnica
Sv. Filomena je zavetnica čistosti in devištva, pravkar rojenih otrok, mladih, mladih zakonskih parov, žalujočih in ujetih, bolnih in trpečih, vseh, ki opravljajo izpite.

Molimo
Slavna devica in mučenka, ki te je Bog tako ljubil, skupaj s teboj se veselim milosti, ki ti jih je Bog podaril v slavo svojega imena, v slavo svoji Cerkvi in v čast tvojemu življenju in tvoji smrti.
Veselim se, ko vidim tvojo čistost, tvojo velikodušnost, tvojo predanost Jezusu Kristusu in evangeliju, tvojo prejeto nagrado v nebesih in na zemlji!
Prevzet s tvojo čistostjo in hrabrostjo, poln upanja, ko vidim nagrado tvojih zaslug, se ti odločim slediti, izogibajoč se vsakemu zlu, in izpolnjevati Božjo voljo.
Pomagaj mi, o velika svetnica sv. Filomena, s svojo mogočno priprošnjo!
Izprosi mi neustrašno neminljivo čistost, nepremagljivo duhovno moč, velikodušnost, ki se za nobeno ceno ne odreče Bogu, neomajno ljubezen, ki se je pripravljena žrtvovati za vero v Kristusa, ljubezen do svete Cerkve in papeža. Amen.

Gradiva:

Sv. Filomena (v ang.) – 3:23 min: https://www.youtube.com/watch?v=o1F2gY6Rjcg
Animirana ZGODBA o sv. Filomeni (v ang.) – 20:59 min: https://www.youtube.com/watch?v=ahw4U4Msdhw

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Vstani in se raduj
2020-04-12 08:00 - 17:00 (Europe/Ljubljana)

Velika noč – Največji krščanski praznik
2020-04-12
Velika noč je najstarejši in največji krščanski praznik, ko se spominjamo temelja naše vere: vstajenja Jezusa Kristusa od mrtvih. Jezus Kristus nas je s svojim trpljenjem in smrtjo odrešil, kar pomeni, da greh in smrt nimata zadnje in dokončne besede v našem življenju, ampak nam je Jezus odprl pot v večno življenje. Skrivnost vstajenja lahko razumemo samo v moči vere.
V svojem zemeljskem življenju je Jezus svojo smrt in vstajenje od mrtvih napovedal večkrat. Kristjani verujemo v njegovo vstajenje na osnovi pričevanj oseb, ki se jim je Jezus prikazal po vstajenju in jim z očitnimi znamenji dokazal svojo istovetnost.

Od kdaj praznujemo veliko noč?
Že prvi Jezusovi sledilci so praznovali njegovo vstajenje od mrtvih na malo »veliko noč«, to je vsako nedeljo, in sicer okoli 300 let. V četrtem stoletju so potem veliko noč uradno postavili na prvo nedeljo po spomladanski polni luni. Ta datum je bil izbran na podlagi svetopisemske pripovedi, ki pravi, da je bil Jezus usmrčen ravno na predvečer pashe, na dan po pashi pa je vstal od mrtvih. Tudi judovska pasha je spomladi.
Velikonočni običaji, kot je npr. barvanje jajc, so se pojavili šele mnogo kasneje. O pobarvanih velikonočnih jajcih prvič poročajo v 13. stoletju.
Po starodavni slovenski navadi so po župnijah za veliko noč vstajenjske procesije z Najsvetejšim.

Premišljevanje …
Jezus, s teboj imam vse. Hvala ti!
Dragi brat in draga sestra! V teh svetih dneh ti želimo obilo milostnih trenutkov z Gospodom …
Vstani skupaj z njim …
Umivaj in ljubi skupaj z njim …
Odpuščaj in deli usmiljenje skupaj z njim …
Izroči mu vse svoje življenje in se ga okleni, kot je on daroval samega sebe, da bi ti živel.
In naj ti podeli svoj MIR.

Gradiva:

Kristus, upanje moje! Ob GLASBI in odlomkih iz FILMA – v slov. (4:04 min): https://www.youtube.com/watch?v=2bGxdlsDTew
Jezus naš je vstal od smrti – PESEM – 1:46 min: https://www.youtube.com/watch?v=rif-8KHd62A
FILM o Jezusu (v slov.) – 2:07:53 min: https://www.youtube.com/watch?v=boZRxYSMPqM
Molitveno bogoslužje v družini pred zaužitjem blagoslovljenih jedi (WORD)

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sv. Frančišek Clet - Mučenec
2020-02-18
Misijonar, redovnik, mučenec

Rodil se je leta 1748 v Grenoblu kot deseti izmed petnajstih otrok. V njegovem sorodstvu je bilo več duhovnikov, zato ne preseneča, da je tudi sam stopil v duhovniški stan oz. natančneje k lazaristom. Po petnajstih letih je prišel v Pariz, kjer je vodil novince v glavni misijonski hiši.
Ko je izbrunila uničujoča francoska revolucija, je Frančišek odšel na Kitajsko, kjer je misijonaril vse do svoje mučeniške smrti 18. februarja leta 1820.

Nedelja Jezusovega krsta
2020-01-12
Prva nedelja po prazniku Svetih treh kraljev, ki jih praznujemo 6. januarja, je nedelja Jezusovega krsta.
Z nedeljo Jezusovega krsta se liturgično konča božični čas, čeprav ima v praksi bogoslužje božični značaj še vse do svečnice (2. februarja), ko običajno pospravimo jaslice in prenehamo peti božične pesmi.

»V valove bistre Jordana
stopilo Božje Jagnje je
in v krstu nam izmilo greh,
ki samo ga imelo ni.«

Poročilo iz Svetega pisma
Tisti čas je ljudstvo živelo v pričakovanju in so se v srcu vsi spraševali o Janezu, če ni morda on Mesija. Janez pa je vsem odgovóril: »Jaz vas krščujem z vodo, pride pa močnejši od mene, in jaz nisem vreden, da bi mu odvezal jermen njegovih sandal; on vas bo krstil s Svetim Duhom in ognjem.
Ko je vse ljudstvo prejemalo krst in je bil tudi Jezus krščen ter je molil, se je odprlo nebo. Sveti Duh je prišel nadenj v telesni podobi kakor golob in zaslišal se je glas iz neba: »Ti si moj ljubljeni Sin, nad teboj imam veselje.« (Lk 3,15-16.21-22)

V razmislek …

Janez Krstnik, kot že ime pove, je Jezusa iz Nazareta krstil z vodo. Pri tem so se zgodile neverjetne stvari: nebesa so se odprla, Božji Duh se je spustil nadenj v podobi goloba in zaslišal se je poseben glas, ki je prijetno govoril o ljubezni in sinovstvu. Krst takrat. Tedaj se je še nekaj dogajalo! Vera takrat še ni bila dolgočasna …
Krst danes. Večinoma je v praksi krščevanje otrok, kateremu sledi družinska “zabava”. Najpomembnejše, duhovno rojstvo človeka in vseživljenjsko prijateljstvo z Jezusom pa morda komajda opazimo? Ker itak babica to želi, ker je lep obred … So pa tudi drugačni … Ljudje, ki zavestno ponovno odkrijejo svoje krščanstvo. Krst sega globoko. Ko smo prejeli krst v imenu Očeta in Sina in Svetega Duha, smo preustvarjeni. Živeti krščanski poklic pa pomeni: Živeti prvotno svetost!

»Vsakič, ko kdo pride v stik z nami, mora postati drugačen in boljši človek …« (Sv. Mati Terezija)

Za osebno spraševanje:

Ali s svojo svetostjo vžigam srca ljudi za Ljubezen?
Ali izžarevam Božjo ljubezen, kot luna “izžareva” svetlobo sonca?

Spodbuda
Nedelja Jezusovega krsta je posvečena tudi spominu na naš krst, zato pri sv. maši običajno obnovimo krstne obljube.
Vsak izmed nas je pri krstu prejel ime po nekem svetniku in s tem dobil zavetnika pri Bogu. Z imenom smo izročeni v posebno varstvo temu svetniku, katerega ime nosimo. Zato bi bilo dobro, če bi se vsak izmed nas vsaj na to nedeljo ali na svoj godovni dan ponovno srečal z življenjepisom svojega nebeškega zavetnika ter se z molitvijo in obiskom maše Bogu zahvalil, da ga lahko kličemo po imenu.

Na tem portalu v tej rubriki Svetnik dneva, pa bo lahko sčasoma vsakdo prebral o svojem zavetniku nekaj na kratko in si ogledal gradiva.

Gradiva:

Kako presenetljivo izgleda danes kraj, kjer je bil Jezus krščen – 2:27 min
Jezusov krst (FILM Jezus v slov.) – glej odlomek med 14:15 min do 18:00 min
Jezusov krst (v ang.) – 2:55 min
Radijska kateheza o nedelji Jezusovega krsta (p. Silvo Šinkovec) – 57:22 min

Drugi svetniki dneva:

Sv. Anton Marija Pucci, duhovnik
Sv. Bernard Korleonski, brat laik
Sv. Tatjana (Tanja), mučenka

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Družina
2019-12-29
Letos praznik svete Družine praznujemo na nedeljo 29. decembra 2019.
Tega dne se je pri sv. maši uveljavil slovesen blagoslov otrok.

Praznik svete Družine je bil v cerkveni koledar uvrščen šele leta 1926. Določeno je, da ga praznujemo prvo nedeljo po božiču, na tako imenovano nedeljo svete Družine. Če pride božič na nedeljo, praznik svete Družine praznujemo 30. decembra.
Ta praznik nazareško sveto Družino (Marijo, Jožefa in Jezusa) postavlja za zgled vsem drugim družinam, zato je hkrati tudi praznik vsake človeške družine.
Sveto pismo sicer zelo skopo poroča o življenju svete Družine v Nazaretu. Poroča o tem, da se je sveta Družina po Herodovi smrti iz Egipta vrnila v Nazaret. Komaj dvanajstletni Jezus je s svojega tridnevnega zaostanka v jeruzalemskem templju Mariji in Jožefu povzročil nemalo skrbi in se vrnil z njima »v Nazaret ter jima je bil pokoren. Napredoval je v modrosti, rasti in milosti pri Bogu in pri ljudeh« (Lk 2,51–52).

Molimo
Dobri Bog,
v sveti Družini si nam pokazal
čudovite zglede lepega življenja.
Daj, da bomo v naših družinah
v medsebojni ljubezni krepostno živeli
in se v večnosti veseli sešli pri tebi. Amen.

Ikona svete Družine
Cerkve v Sloveniji
Sv. Družini je pri nas posvečenih 11 cerkva (2 župnijski in 9 podružničnih) ter 18 kapel.

ŽUPNIJSKI cerkvi posvečeni sv. Družini:

Št.
Župnija (Škofija)

1.
Kidričevo (MB nadškofija)

2.
Ljubljana – Moste (LJ nadškofija)

PODRUŽNIČNE cerkve:

Št.
Župnija (Škofija)
Kraj

1.
Brusnice (NM škofija)
Velike Brusnice

2.
Loški Potok (LJ nadškofija)
Mali log

3.
Otlica (KP škofija)
Predmeja

4.
Poljčane (MB nadškofija)
Spodnje Poljčane

5.
Pregarje (KP škofija)
Huje

6.
Slovenske Konjice (MB nadškofija)
Tepanje

7.
Sodražica (LJ nadškofija)
Sedlo (Globel)

8.
Sv. Vid pri Ptuju (MB nadškofija)
Sela

9.
Velika Nedelja (MB nadškofija)
Runeč

KAPELE:

1.
Cezanjevci (MS)
Branoslavci (pokopališka)

2.
Cezanjevci (MS)
Cezanjevci (pokopališka)

3.
Dragatuš (NM)
Veliki Nerajec

4.
Gornja Radgona (MS)
Črešnjevci

5.
Kapele pri Brežicah (CE)
Župelevec

6.
Kidričevo (MB)
Kidričevo – vojaško pokopališče (pokopališka)

7.
Kostanjevica na Krki (NM)
Župnišče

8.
Križevci pri Ljutomeru (MS)
Grabe

9.
Ljubljana – Sv. Nikolaj (LJ)
Nadškofijski dvorec

10.
Maribor – Sv. Janez Krstnik (MB)
Maribor – sestre, Poljančeva

11.
Ptuj – Sv. Jurij (MB)
Ptujski grad

12.
Solčava (CE)
Robanov kot – Knez

13.
Sora (LJ)
Župnijski dom

14.
Stari trg pri Ložu (LJ)
Podgora

15.
Stranje (LJ)
Župnišče

16.
Št. Janž na Dravskem polju – Starše (MB)
Zlatoličje

17.
Tržišče (NM)
Zgornje Vodale

18.
Vrhnika (LJ)
Vrhnika – poleg župnišča

Gradiva:

Pogled na nazareško hišo Marije in sv. Družine, Cerkev oznanjenja (v ang.) – 3:21 min

Drugi svetniki dneva:

David, kralj, prerok
Tomaž Becket, škof, mučenec

Pripravila: dr. Brigita Perše
