Sveti Prosper iz Akvitanije: Zavetnik pesnikov, učenec sv. Avguština
2029-06-25
Sv. Prosper iz Akvitanije je zavetnik pesnikov.

Iz življenja …
Sv. Prosper iz Akvitanije se je rodil okoli leta 390 v Akvitaniji v Galiji.
Bil je poročen, vendar je v dogovoru z ženo postal menih v Marseillu. Navdušen je bil nad teološkim naukom sv. Avguština. Velja za enega izmed njegovih najmlajših učencev.
Veliko truda je vložil v obrambo Avguštinovega nauka o milosti in svobodni človekovi volji. S prijateljem sv. Hilarijem je šel v Rim k papežu Celestinu I., da bi ta s svojim ugledom branil Avguštinov nauk, kar je tudi storil, in sicer tako, da je poslal poslanico škofom v Galijo o velikih Avguštinovih zaslugah za utrditev pravega nauka.
Zadnja leta je posvetil predvsem pisanju teoloških in bibličnih del, kronik in duhovne poezije. Njegovi spisi izdajajo človeka visoke kulture in izobrazbe.
Umrl je leta 463.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo s tonzuro in knjigo. V baziliki sv. Klementa v Rimu je upodobljen na eni izmed fresk.

Zavetnik
Je zavetnik pesnikov.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Jožefmarija Escriva: Svetnik našega časa, ustanovitelj Opus Dei
2029-06-26
Sv. Jožefmarija Escriva de Balaguer je svetnik našega časa.

Iz življenja …
Sv. Jožefmarija Escriva se je rodil leta 1902 v Barbastru v Španiji. Kmalu po prvi svetovni vojni, leta 1920 je vstopil v semenišče v Zaragozi. Poleg teološkega študija je zaključil tudi študij kanonskega prava. Za duhovnika je bil posvečen leta 1925. Pastoralno je deloval v škofiji Zaragoza, leta 1927 je odšel v Madrid.
Proučeval je svetost tako med laiki kot med duhovniki in v ta namen leta 1929 ustanovil Opus Dei. Namen te družbe je bil pomagati ljudem različnih socialnih slojev, da bi v sebi izoblikovali čim popolnejšo krščansko podobo (svetost) v izvrševanju svojega poklicnega dela.
Takoj po drugi svetovni vojni se je preselil v Rim ter skrbel za širitev Opus Dei po vsem svetu. Papež Janez Pavel II. je Opus Dei leta 1982 imenoval za osebno prelaturo.
Umrl je 26. junija 1975 v Rimu.
Papež Janez Pavel II. ga je leta 1992 razglasil za blaženega, leta 2002 pa za svetega, to je le 27 let po njegovi smrti.

Opus Dei
Duhovnost te družbe je strogo laična: od vseh članov duhovniki zavzemajo le dva odstotka. Najvodilnejši v njej so redni člani; ki živijo skupno in so neporočeni. Neporočeni so tudi pridruženi člani, ki pa živijo v lastnih družinah. Izredni člani družbe živijo svoje krščanstvo v zakonskem poklicu. Vsi njeni člani se trudijo svoje življenje oblikovati po idealih evangelija.

Njegovo delo “Pot”
Sv. Jožefmarija Escriva je napisal številna dela, a njegovo glavno delo je Pot, prevedeno v 42 jezikov. Nekaj njegovih misli:

Naj tvoje življenje ne bo neplodno. Pusti sledi za sabo. Razsvetljuj z lučjo svoje vere in ljubezni.
Ne reci: “Sem pač takšen … tak je moj značaj.” To je v resnici znak šibkosti tvojega značaja.
Naj bodo tvoja dejanja in besede takšne, da bodo vsi, ko te bodo videli ali slišali, rekli: “Ta prebira življenje Jezusa Kristusa”.
Vztrajaj v molitvi. Molitev je vedno plodna.

Gradiva:

Kdo je bil Jožefmarija Escriva? (v špan. – z ang. podnapisi) – 7:42 min: https://www.youtube.com/watch?v=5CC0bL9i1rg

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Rojstvo Janeza Krstnika: Ob kresi se dan obesi
2029-06-26
Ob kresi se dan obesi! 24. junija, ko gorijo kresovi, praznujemo rojstvo Janeza Krstnika.
V srednjem veku je bil praznik razumljen kot »poletni božič«.

Iz življenja …
Sv. Janez Krstnik je neposredni Gospodov predhodnik, poslan, da mu pripravi pot. Jezusov prihod pozdravlja že v telesu svoje matere.
Jezusa krsti in Ga prvi prepozna in razglasi kot Odrešenika z besedami: »Glejte, Božje Jagnje, ki odvzema greh sveta.« S tem je bilo njegovo poslanstvo končano, kar prepozna tudi sam, ko pravi: »On mora rasti, jaz pa se manjšati.«
Pri Janezu nas lahko »bode« v srce ta njegova ponižnost. Tako naj bi vsak kristjan kazal na Kristusa, na »Resnično luč«, in ne na sebe. Ko nam gori srce, toploto in svetlobo v našem srcu začutijo tudi drugi. Tako Kristus, duhovno Sonce vedno bolj raste tudi v bližnjih, poganstvo se krči.
To simboliko izraža tudi postavitev njegovega rojstva na 24. junij, ko se po pregovoru »ob kresi se dan obesi« dnevi začno krajšati. Smrti oziroma obglavljena Janeza Krstnika pa se spominjamo 29. avgusta na praznik mučeništva Janeza Krstnika.

Zavetnik
Je zavetnik krojačev, tesarjev, arhitektov, zidarjev, kmetov, glasbenikov, plesalcev, pevcev, vinske trte, domačih živali, abstinentov …; je priprošnjik karmeličanov, maltežanov, proti glavobolu, strahu, toči, otroškim boleznim .

Upodobitve
Umetniki Janeza Krstnika najpogosteje prikazujejo v obleki iz kož, pogosto sta ob njem jagnje in napis »Ecce Agnus Dei – Glejte, Božje Jagnje«; upodabljajo tudi, kako krščuje Jezusa ali pa je njegovo obglavljeno glavo na pladnju.

Na Isenheimskem oltarju je slikar na levi strani pod Jezusovim križem upodobil Marijo, Jezusovega najljubšega učenca Janeza in Marijo Magdaleno. Na desni strani pa pokonci stoječega Janeza Krstnika z iztegnjenim prstom proti Križanemu in z lat. napisom: »On mora rasti, jaz pa se manjšati«. Namenoma gre za časovno netočnost, saj je bil Janez Krstnik obglavljen še preden so Jezusa križali. Slikar želi s tem poudariti vlogo Janeza Krstnika v pripravljanju poti obljubljenemu Odrešeniku.
Matthias Grünewald. Isenheimski oltar. 16. st. Križanje.

Glasba
Eno najbolj priljubljenih pesmi o Janezu Krstniku, je napisal Pavel Diakon v 8. st.

Ob kakšni priložnosti?
Ko so ga prosili naj gre blagoslovit svečo in je postal hripav. Spomnil se je, da je imel podoben problem Zaharija v templju, zato se je s himno obrnil na sv. Janeza Krstnika … Himna na sv. Janeza Krstnika (Pavel Diakon, 8. st.)

Da bi slabotne moči tega služabnika
mogle opevati tvoja čudovita dela,
uniči, o sv. Janez, krivdo,
ki omadežuje moje ustnice. …

Ta himna je postala tako priljubljena, da so celo toni glasbene lestvice – Do, Re, Mi, Fa, So, La, Si – poimenovani po njej. V 11. st. jih je benediktinski menih Gvido iz Arezza poimenoval po prvih zlogih verzov prve kitice te himne (spremenil je le prvega: Ut v Do).

Ut queant laxis resonare fibris
mira gestorum famuli tuorum,
solve polluti labii reatum,
sancte Ioannes. …

Cerkve v Sloveniji
Sv. Janezu Krstniku je v Sloveniji posvečenih 86 cerkva ter osem kapel.

ŽUPNIJSKE cerkve posvečene sv. Janezu Krstniku:

ŽUPNIJA (škofija)

1.
Ajdovščina (KP škofija)

2.
Čadram – Oplotnica (MB nadškofija)

3.
Čepovan (KP škofija)

4.
Dragatuš (NM škofija)

5.
Hotedršica (LJ nadškofija)

6.
Idrija pri Bači (KP škofija)

7.
Kočevska Reka (NM škofija)

8.
Kovor (LJ nadškofija)

9.
Ljubljana – Trnovo (LJ nadškofija)

10.
Ljutomer (MS škofija)

11.
Maribor – Sv. Janez Krstnik (MB nadškofija)

12.
Matenja vas (KP škofija)

13.
Mirna (NM škofija)

14.
Ojstrica (MB nadškofija)

15.
Podsreda (CE škofija)

16.
Predloka (KP škofija)

17.
Preska (LJ nadškofija)

18.
Razbor pod Lisco (CE škofija)

19.
Sela pri Šumberku (NM škofija)

20.
Šentjanž (NM škofija)

21.
Šentjanž na Vinski gori (CE škofija)

22.
Škofja Loka – Suha (LJ nadškofija)

23.
Št. Janž na Dravskem polju – Starše (MB nadškofija)

24.
Št. Janž pri Dravogradu (MB nadškofija)

25.
Trata – Gorenja vas (LJ nadškofija)

26.
Zasip (LJ nadškofija)

PODRUŽNIČNE cerkve:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Adlešiči (NM škofija)
Tribuče (++)

2.
Ambrus (NM škofija)
Primča vas

3.
Bela Cerkev (NM škofija)
Mali Vinji vrh

4.
Besnica (LJ nadškofija)
Spodnja Besnica

5.
Bloke (LJ nadškofija)
Studeno

6.
Borovnica (LJ nadškofija)
Sabočevo

7.
Bovec (KP škofija)
Kal

8.
Braslovče (CE škofija)
Letuš

9.
Braslovče (CE škofija)
Dobrovlje

10.
Brezovica (LJ nadškofija)
Log (++)

11.
Brusnice (NM škofija)
Gabrje (++)

12.
Cerklje na Gorenjskem (LJ nadškofija)
Zgornji Brnik

13.
Cerknica (LJ nadškofija)
Cerknica (++)

14.
Cerkno (KP škofija)
Planina

15.
Črnomelj (NM škofija)
Petrova vas (++)

16.
Dobrova (LJ nadškofija)
Gabrje

17.
Grosuplje (LJ nadškofija)
Gatina (++)

18.
Hotič (LJ nadškofija)
Vernek

19.
Jelšane (KP škofija)
Sušak

20.
Knežak (KP škofija)
Bač

21.
Komen (KP škofija)
Volčji Grad (++)

22.
Košana (KP škofija)
Stara Sušica

23.
Krka (NM škofija)
Leščevje (++)

24.
Leskovec pri Krškem (NM škofija)
Drnovo

25.
Ljubljana – Črnuče (LJ nadškofija)
Nadgorica

26.
Metlika (NM škofija)
Gornja Lokvica

27.
Mošnje (LJ nadškofija)
Spodnji Otok

28.
Muta (MB nadškofija)
Spodnja Muta

29.
Ormož (MB nadškofija)
Hum

30.
Podgraje (KP škofija)
Zabiče

31.
Polšnik (LJ nadškofija)
Mamolj

32.
Povir (KP škofija)
Štorje

33.
Prem (KP škofija)
Smrje

34.
Primskovo na Dolenjskem (LJ nadškofija)
Dolnji Vrh

35.
Ptujska gora (MB nadškofija)
Haloze – Janški Vrh

36.
Rečica ob Savinji (CE škofija)
Polje

37.
Ribnica na Pohorju (MB nadškofija)
Janževski Vrh

38.
Rodik (KP škofija)
Podgrad

39.
Selnica ob Dravi (MB nadškofija)
Janževa gora

40.
Senovo (CE škofija)
Senovo (++)

41.
Sevnica (CE škofija)
Spodnje Brezovo

42.
Sinji vrh (NM škofija)
Sinji vrh (++)

43.
Slivnica pri Celju (CE škofija)
Slivnica pri Celju

44.
Smlednik (LJ nadškofija)
Zbilje

45.
Srednja vas v Bohinju (LJ nadškofija)
Ribčev laz

46.
Sv. Lovrenc nad Štorami (CE škofija)
Prožin

47.
Sv. Štefan pri Žusmu (CE škofija)
Orehovec

48.
Šebrelje (KP škofija)
Šebrelje

49.
Šenčur (LJ nadškofija)
Luže

50.
Šentvid pri Stični (LJ nadškofija)
Bukovica

51.
Šmartno ob Paki (CE škofija)
Gorenje (++)

52.
Št. Peter – Otočec (NM škofija)
Mačkovec

53.
Tomišelj (LJ nadškofija)
Podkraj

54.
Trebnje (NM škofija)
Breza

55.
Velike Lašče (LJ nadškofija)
Dvorska vas (++)

56.
Vreme (KP škofija)
Podgrad

57.
Vuzenica (MB nadškofija)
Šentjanž nad Dravčami

58.
Zagorje (LJ nadškofija)
Vine

59.
Zavrč (MB nadškofija)
Gorenjski Vrh

60.
Žiri (LJ nadškofija)
Goropeke

KAPELE:

1.
Bogojina
Ivanci

2.
Črenšovci
Trnje (++)

3.
Izola
Izola

4.
Ljutomer
Spodnje Krapje

5.
Piran
Piran – krstilnica

6.
Tišina
Sodišinci

7.
Tržič
Kofce

8.
Videm – Krško
Sremič

Gradiva:

Sv. Janez Krstnik (v ang.) – 3:35 min: https://www.youtube.com/watch?v=w3A-kI4Y3iI

Praznik rojstva Janeza Krstnika (v hr.) – 2:45 min: https://www.youtube.com/watch?v=Ty0vIUANwb4

Iz FILMA – Odlomki o Janezu Krstniku (v ang.) – 9:14 min: https://www.youtube.com/watch?v=kBn-kY7xpz4

Iz FILMA – Odlomek o poimenovanju Janeza Krstnika (v nem.) – 3:37 min: https://www.youtube.com/watch?v=ntuthq3Zulc

Foto: Zaslon filma
Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Ema Krška: Prva slovenska svetnica?
2029-06-27
27. junij: Kneginjo sv. Emo so vseskozi častili še posebej Slovenci, ki so organizirali velika romanja na njen grob, kljub temu, da še ni bila uradno razglašena za svetnico. Za svetnico jo je razglasil šele papež Pij XI. leta 1938.
V celjski škofiji, katere drugotna zavetnica je, sta ji posvečeni dve cerkvi.

Iz življenja …
Po starem izročilu naj bi se sv. Ema rodila leta 983 v ugledni plemiški družini na gradu Pilštajn na Kozjanskem, kjer so imeli njeni starši obsežna posestva.
Okoli leta 1010 se je poročila z grofom Viljemom. Skupaj sta posedovala velika posestva po Koroškem, Kranjskem in Štajerskem. Podpirala sta cerkev in dobro ljudi. Prva leta zakona sta preživela v ljubezni in veselju. Rodila sta se jima sinova.
A življenje jima ni prizanašalo s trpljenjem. Eden od sinov je umrl že v otroških letih, drugi sin pa je padel v boju. Ema je izgubila tudi moža, trdih zgodovinskih poročil, kdaj, kje in kako je umrl pa ni.
Ema je ostala sama. Na svojem ogromnem posestvu je dala postaviti številne cerkve in župnije. Njena odpoved svetu je dosegla vrh v zidavi mogočne cerkve in ženskega benediktinskega samostana v Krki (na Koroškem), v katerem je živela do svoje smrti leta 1045.
Izročilo pravi, da so se gradbeni delavci samostana v Krki pritožili, da niso prejeli dovolj plačila. Ema je prednje postavila mošnjiček z denarjem in jim rekla, naj si sami vzamejo iz njega toliko, kolikor si želijo. A zgrabili so prav toliko, kolikor jim je dala prej sama, vse drugo jim je zdrsnilo s prstov.
Nekaj let po njeni smrti je bil ta samostan ukinjen, na njenem mestu pa ustanovljena Krška škofija, ki ima zdaj sedež v Celovcu, še vedno pa se imenuje krška. Mogočna cerkev stoji še danes.
Sv. Emo so vseskozi častili še zlasti Slovenci, ki so organizirali množična romanja na njen grob, kljub temu, da še ni bila uradno razglašena za svetnico. Za blaženo je bila razglašena leta 1287, za svetnico pa šele leta 1938.

Upodobitve
Sv. Emo umetniki upodabljajo kot imenitno gospo z ustanovno listino, vrtnico ali modelom cerkve.

Zavetnica
Sv. Ema je zavetnica Koroške, Krške škofije; k njej se zatekajo pri očesnih boleznih, porodnice za srečen porod in tisti, ki si želijo otrok.

Cerkve na Slovenskem
V celjski škofiji, katere drugotna zavetnica je, sta ji posvečeni dve cerkvi, in sicer župnijska cerkev v kraju Sv. Ema ter pokopališka podružnična cerkev v kraju Kozje.

Gradiva:

Emina pesem (v nem.) – 4:10 min: https://www.youtube.com/watch?v=8VJ5ypWShXc

Sv. Ema (v nem.) – 20:59 min: https://www.youtube.com/watch?v=WAgQGrufwRo

Sv. Ema – pesem (v nem.) – 2:04 min: https://www.youtube.com/watch?v=vo6ERHBYOSA

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Irenej Lyonski: Luč zahodne Cerkve, Oče katoliške dogmatike
2029-06-28
Sv. škof Irenej Lyonski je oče katoliške dogmatike.

Iz življenja …
Sv. Irenej Lyonski se je rodil okoli 135 v Smirni v Mali Aziji (današnji Turčiji). Njegov glavni učitelj je bil sv. Polikarp, škof v Smirni, ki je bil učenec samega apostola sv. Janeza Evangelista.
Irenej je zapustil svojo domovino in se preselil v Lyon v Franciji, kjer je bila že v drugem stoletju živa krščanska skupnost. Tu je bil prezbiter škofa sv. Potina. Ko pa je ta leta 177 umrl mučeniške smrti, ga je Irenej nasledil na škofovskem sedežu. Z vso vnemo se je posvetil širjenju vere. V Cerkvi je deloval miroljubno, zlasti v času velike razprave o praznovanju velike noči.
Po vsej verjetnosti je tudi Irenej umrl mučeniške smrti, in sicer med letoma 202 in 203 v Lyonu.
Za seboj je pustil več teoloških del, v katerih razlaga vero Cerkve. Njegovo najbolj znano delo je Zoper krivoverstva v petih knjigah ter spis Razlaga apostolskega oznanjevanja. Zato ga nekateri imenujejo »oče katoliške dogmatike«, »luč zahodne Cerkve« in ga častijo kot cerkvenega očeta.

Zavetnik
Je zavetnik škofije Lyon.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo kot škofa z zvitkom oziroma knjigo in palmo mučeništva.

Gradiva:

Irenej Lyonski, Zoper krivoverstva, Predavanje br. Mirana Špeliča OFM (v slov.)

Irenej Lyonski (v ang.) – 40:11 min: https://www.youtube.com/watch?v=1dxxjY7rFlw

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sv. Peter in Pavel: Slovesni praznik
2029-06-29
Na današnji slovesni praznik se spominjamo sv. Petra, ki ga je Kristus določil za skalo, na kateri bo zidal svojo Cerkev in sv. Pavla, ki je ponesel njegovo ime med pogane.
Kljub temu, da sta si bila sv. Peter Peter in Pavel po izobrazbi, značaju in osebnosti zelo različna, ju skupaj proslavljamo. Hvalospev tega praznika ju takole označuje:
Peter je prvi izpovedal vero v Kristusa, tvojega Sina,
Pavel nam je globine te vere osvetlil.
Peter je združil v prvo Cerkev ostanek izvoljenega ljudstva,
Pavel pa je kot učitelj narodov oznanil evangelij odrešenja vsemu svetu.
Na različne načine sta zbirala eno Kristusovo družino, Cerkev.
Zato ju krščanski svet skupaj proslavlja in ju v nebesih druži skupni venec slave.

Cerkve v Sloveniji
Obema, sv. Petru in Pavlu je pri nas posvečenih 23 cerkva in 2 kapeli, kot je razvidno iz spodnjega seznama.

ŽUPNIJSKE CERKVE posvečene sv. Petru in Pavlu:

ŽUPNIJA (škofija)

1.
Hotiza (MS škofija)

2.
Lokovec (KP škofija)

3.
Osilnica (NM škofija)

4.
Ptuj – Sv. Peter in Pavel (MB nadškofija)

5.
Tinje (MB nadškofija)

6.
Tomaj (KP škofija)

7.
Vitanje (CE škofija)

8.
Vrhpolje (LJ nadškofija)

9.
Zagorje ob Savi (LJ nadškofija)

10.
Zavodnje (CE škofija)

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Petru in Pavlu:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Cerknica (LJ nadškofija)
Dolenje Jezero

2.
Črmošnjice (NM škofija)
Topli vrh

3.
Gradno (KP škofija)
Nozno

4.
Grosuplje (LJ nadškofija)
Slivnica (++)

5.
Livek (KP škofija)
Perati

6.
Murska Sobota (MS škofija)
Lukačevci

7.
Podmelec (KP škofija)
Loje

8.
Pregarje (KP škofija)
Brezovo Brdo

9.
Stara Cerkev (NM škofija)
Gornje Ložine

10.
Stara Cerkev (NM škofija)
Pugled

11.
Struge (LJ nadškofija)
Tisovec

12.
Sv. Križ – Podbočje (NM škofija)
Veliko Mraševo

13.
Šmarje pri Kopru (KP škofija)
Gažon

KAPELE:

1.
Beltinci (MS škofija)
Lipovci

2.
Stopiče (NM škofija)
Brezovica

Sv. Peter: Prvi papež
Sv. Peter je eden od dvanajsterih apostolov in prvi papež.
Bil je ribič z imenom Simon Jonov sin, doma v ribiški vasi Betsajdi onstran Genezareškega jezera. Bil je poročen, saj evangelisti omenjajo njegovo taščo. Nekega dne, ko je z bratom Andrejem lovil ribe, je k njima pristopil Jezus in ju povabil: »Hodita za menoj in naredil vaju bom za ribiča ljudi!« Jezus mu je dal vzdevek Skala (gr. Kefa, lat. Petrus), kar se prevaja Peter (Jn 1,42), s čimer je označil njegovo vodilno vlogo v Cerkvi. Peter je bil priča vsem posebnim dogodkom v Jezusovem življenju; nastopal je z nesporno avtoriteto kot predstavnik dvanajsterih apostolov. Ko je Peter Jezusa v Cezareji Filipovi priznal kot Mesija, Sina živega Boga, mu je Jezus obljubil: »Ti si Peter (Skala) in na to skalo bom sezidal svojo Cerkev … Dal ti bom ključe nebeškega kraljestva« (Mt 16,16-19). Predvsem na tej osnovi in na Jezusovem povabilu, naj pase njegove ovce in utrdi svoje brate (Jn 21,15-17; Lk 22,32), temelji pravica rimskih škofov, da vodijo katoliško Cerkev kot papeži.
Peter je bil sicer po značaju viharen; svojega učitelja je v času stiske kar trikrat zatajil in se nato kesal …
V Rim je prišel leta 43, potem ko je v Jeruzalemu skupaj z bratom Jakobom že vodil apostolsko Cerkev v Jeruzalemu in opravil več misijonskih potovanj. V Rimu je bil pod cesarjem Neronom okrog leta 64 križan z glavo navzdol. Nad njegovim grobom se dviga bazilika sv. Petra v Rimu.
Cerkev obhaja 22. februarja še praznik sedež apostola Petra.

Upodobitve
Umetniki ga običajno upodabljajo s ključi nebeškega kraljestva in knjigo v rokah; z narobe obrnjenim križem; redko s petelinom.

Zavetnik
Je zavetnik Cerkve, Rima, papežev, pekov, mesarjev, ribičev, mizarjev, urarjev, čolnarjev, zidarjev, spovednikov, spokornikov, devic, pomočnik proti kačinim ugrizom, vročini … in vremenski zavetnik.

Cerkve v Sloveniji
Pri nas je samo sv. Petru posvečenih 24 župnijskih cerkva, 38 podružničnih cerkva in 6 kapel, kot je razvidno iz spodnjega podrobnejšega seznama.
ŽUPNIJSKE CERKVE posvečene sv. Petru:

ŽUPNIJA (škofija)

1.
Blagovica (LJ nadškofija)

2.
Bočna (CE škofija)

3.
Buče (CE škofija)

4.
Črnomelj (NM škofija)

5.
Gornja Radgona (MS škofija)

6.
Klanec (KP škofija)

7.
Komenda (LJ nadškofija)

8.
Ljubljana – Sv. Peter (LJ nadškofija)

9.
Naklo (LJ nadškofija)

10.
Pivka (KP škofija)

11.
Povir (KP škofija)

12.
Preddvor (LJ nadškofija)

13.
Radeče (LJ nadškofija)

14.
Radovljica (LJ nadškofija)

15.
Selca (LJ nadškofija)

16.
Sv. Peter na Kristan vrhu (CE škofija)

17.
Sv. Peter na Kronski gori (MB nadškofija)

18.
Sv. Peter pod Svetimi gorami (CE škofija)

19.
Sv. Peter pri Mariboru (MB škofija)

20.
Šempeter pri Gorici (KP škofija)

21.
Šempeter v Savinjski dolini (CE škofija)

22.
Št. Peter – Otočec (NM škofija)

23.
Temnica (KP škofija)

24.
Žiče (MB nadškofija)

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Petru:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Ambrus (NM škofija)
Kamni vrh

2.
Begunje na Gorenjskem (LJ škofija)
Gora nad Poljčami

3.
Bloke (LJ nadškofija)
Studenec

4.
Brestanica (CE škofija)
Brestanica (++)

5.
Brezovica (KP škofija)
Odolina

6.
Čatež ob Savi (NM škofija)
Stankovo

7.
Dobrnič (NM škofija)
Korita

8.
Dolenja vas (LJ nadškofija)
Prigorica (++)

9.
Dragatuš (NM škofija)
Zapudje (++)

10.
Hrenovice (KP škofija)
Goriče

11.
Kamnik (LJ nadškofija)
Kamniške planine

12.
Kočevje (NM škofija)
Srednja Bukova gora – porušena

13.
Košana (KP škofija)
Volče

14.
Krkavče (KP škofija)
Sv. Peter

15.
Krkavče (KP škofija)
Sv. Duh

16.
Metlika (NM škofija)
Drašiči

17.
Mirna (NM škofija)
Žunovec

18.
Muta (MB nadškofija)
Ribičje

19.
Osek (KP škofija)
Vitovlje

20.
Polhov Gradec (LJ nadškofija)
Dvor

21.
Primskovo na Dolenjskem (NM škofija)
Primskovo na Dolenjskem

22.
Primskovo na Dolenjskem (NM škofija)
Ježni Vrh

23.
Raka (NM škofija)
Koritnica

24.
Ročinj (KP škofija)
Sv. Peter

25.
Sora (LJ nadškofija)
Ladja

26.
Stari trg pri Ložu (LJ nadškofija)
Lož

27.
Sv. Jakob ob Savi (LJ nadškofija)
Pšata (++)

28.
Sv. Rupert nad Laškim (CE škofija)
Olešče

29.
Sveta gora (LJ nadškofija)
Golče

30.
šentrupert (NM škofija)
žunovec

31.
Šentvid pri Stični (LJ nadškofija)
Dob

32.
Škofja Loka (LJ nadškofija)
Bodovlje

33.
Šmartno pri Litiji (LJ nadškofija)
Vintarjevec

34.
Tolmin (KP škofija)
Zatolmin

35.
Trebelno (NM škofija)
Gorenji Mokronog

36.
Trebnje (NM škofija)
Jezero

37.
Vipavski križ (KP škofija)
Dobravlje

38.
Želimlje (LJ nadškofija)
Vrh

KAPELE:

1.
Grgar (KP škofija)
Grgar (++)

2.
Ilirska Bistrica (KP škofija)
Ilirska Bistrica (++)

3.
Kranj – Šmartin (LJ nadškofija)
Šempetrska graščina

4.
Pečarovci (MS škofija)
Šalamenci

5.
Piran (KP škofija)
Piran

6.
Stara Cerkev (NM škofija)
Mlaka

Sv. Pavel: Pisec hvalnice ljubezni
Je teolog in mučenec, ki je napisal trinajst novozaveznih pisem.
Rodil se je v Tarzu v Mali Aziji (današnji Turčiji) z imenom Savel. Preganjal, mučil in pobijal je kristjane in bil prisoten pri umoru prvega krščanskega mučenca sv. Štefana.
Dogodek v Damasku pa je radikalno spremenil njegovo življenjsko pot. Po tem videnju Vstalega Gospoda je iz preganjalca Kristusa postal apostol. Iz Savla je postal Pavel. Vstali Gospod ga je vprašal za razlog njegovega početja: »Savel, Savel! Zakaj me preganjaš?« (Apd 9,4). Pavel je padel na tla. Ko se je postali na noge, ni videl ničesar, postal je slep. Pavel je po spreobrnjenju in daljši notranji in zunanji pripravi na svoje poslanstvo evangelij neustrašno ponesel poganskim ljudstvom. Zavedal se je, da ga je Kristus poklical za apostola. Odtlej ga pri širjenju Božjega kraljestva ni moglo nič ustaviti.
Napisal je več pisem, ki so postala del Svetega pisma Nove zaveze. Najbolj znana je prav gotovo hvalnica ljubezni (1 Kor 13).
Življenje je končal v Rimu v času Neronovega preganjanja kristjanov, okoli leta 67. Obsodili so ga na smrt z obglavljenjem, in zaradi česar je običajno upodobljen z mečem v roki.
Cerkev obhaja 25. januarja še praznik spreobrnitve apostola Pavla.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo s knjigo in mečem v rokah.

Zavetnik
Za zavetnik katoliškega tiska, delavcev, teologov, pastirjev, izdelovalcev šotorov, tkalcev, misijonarjev, škofov, izdelovalcev šotorov, Malte, mesta Rima in številnih mest po svetu. K njemu se zatekajo za dež in rodovitnost polj.

Gradiva:

Praznik sv. Petra in Pavla (v hr.) – 4:22 min: https://www.youtube.com/watch?v=9DNOjzGA5_M

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Prvi sv. mučenci rimske Cerkve: Učenci apostolov
2029-06-30
Prvi sv. mučenci rimske Cerkve so bili umorjeni leta 64. Vsi so bili učenci apostolov. Zakaj so bili mučeni?
Cesar Neron je dal zažgati nekaj četrti Rima, da bi mu bilo v navdih pri ustvarjanju poezije. Ker pa je s tem razjezil Rimljane, se je cesar ustrašil in krivdo za požar zvalil na kristjane. Nedolžno umorjenih je bilo mnogo kristjanov rimske Cerkve, o čemer poročata konec 1. stoletja rimski pisec Tacit v svojih Analih (v tej knjigi obravnava različne dogodke iz rimske zgodovine) in papež sv. Klemen Rimski v svojem Klemenovem pismu Korinčanom.
Poročata, da so bili umorjeni na različne načine: razpeli so jih na križ, obešeni, vrženi v arene pred divje zveri, v ogenj …
Češčenje prvih mučencev rimske Cerkve se je razvilo vzporedno s češčenjem sv. Petra in Pavla.

Gradiva:

Prvi mučenci rimske Cerkve (v hr.) – 2:16 min: https://www.youtube.com/watch?v=MsPY676C_bQ

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Estera: Rešiteljica Judov
2029-07-01
Svetopisemska žena sv. Estera je zgled, kako se lahko tudi politična vprašanja rešujejo z molitvijo.

Iz življenja …
Esterina knjiga opisuje razmere Judov v perzijski državi v 5. stoletju pred Kristusom, torej v času kralja Ahasvera (Kserksa I., ki je vladal od 486 do 465 pred Kr.). Perzijski kralj se je poročil z lepo Estero, ki jo je v judovski veri in tradiciji vzgojil Mordohaj. Ker je grozila je nevarnost uničenja Judov v Perziji, Mordohaj prosi kraljico Estero, naj gre h kralju, da se to ne zgodi.
Estera je molila in prosila, da bi Gospod blagoslovil njeno posredovanje pri kralju. Bila je uslišana in Judje so se rešili.
V spomin na to rešite Judje vsako leto obhajajo praznik purim, ki ga praznujejo v mesecu adarju, to je februarju-marcu.

Gradiva:

Sv. Estera (v hr.) – 2:26 min: https://www.youtube.com/watch?v=LyNxcsdmJJw

Biblična zgodba o Esteri – napovednik (v ang.) – 1 min: https://www.youtube.com/watch?v=TV67YyWvfMc

Kraljica Estera (v ang.) – 36:19 min: https://www.youtube.com/watch?v=ATuRZ2925a4

Biblična zgodba o Esteri – ZA OTROKE (v ang.) – 20:00 min: https://www.youtube.com/watch?v=SaS_ePAjCvk

Zgodba o Esteri – RISANKA (v ang.) – 19:02 min: https://www.youtube.com/watch?v=Ssj3MR2XaV4

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Tomaž: Ali je res neverni?
2029-07-03
V splošni pogovorni rabi pravimo človeku, ki je pretirano skeptičen: »neverni Tomaž«. Zakaj Tomaž?

Iz življenja …
Sveti Tomaž je bil eden izmed apostolov, ki drugim apostolom ni verjel, ko so mu pripovedovali o srečanju z Vstalim Gospodom. Rekel je, da bo verjel v Jezusovo vstajenje, samo če se bo lahko dotaknil njegovih ran. Osem dni kasneje, ko se je Jezus zopet prikazal učencem, je Tomaža povabil, naj se s prstom dotakne njegovih ran. Tomaž se je tedaj odzval z najlepšo veroizpovedjo Nove zaveze: »Moj Gospod in moj Bog« (Jn 20,28).
Tedaj je Tomaž začel verjeti v Jezusovo vstajenje, Jezus pa ga je blago pokaral, ker je šele po dokazu začel verovati in blagroval tiste, ki niso videli, pa so verovali.
Je imel Tomaž manjšo vero od ostalih apostolov? Ali niso vsi apostoli na velikonočno jutro zavrnili sporočila Marije Magdalene o vstajenju? (Mr 16,11) V uri prvega srečanja z apostoli, med katerimi pa ni bilo Tomaža, jim je Jezus dal otipljiv dokaz, ki ga je kasneje zahteval tudi on. V tej luči na »dvomečega« Tomaža ne moremo gledati kot v veri slabotnejšega, temveč kot zglednega apostola. Imel je pogum, da je svojo negotovost izrazil pred vsemi.
Kmalu po Jezusovem vnebohodu se je Tomaž odpravil proti Vzhodu. Viri iz prvih stoletjih pravijo, da je prišel celo do Indije, kjer je pretrpel mučeniško smrt s sulico ali z mečem.
Legenda pravi, da naj bi se srečal celo s sv. Tremi kralji, jih krstil in postavil za škofe.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo, kako se dotika Jezusovih poveličanih ran, s knjigo, sulico ali mečem, kelihom oz. kamni.

Zavetnik
Je zavetnik arhitektov, gradbenikov, mizarjev in teologov; priprošnjik proti bolečninam v hrbtu in za dobro poroko. Med drugim je tudi zavetnik Vatikana.

Cerkve v Sloveniji
Pri nas je svetemu Tomažu posvečenih 35 cerkva (6 župnijskih, 29 podružničnih) in ena kapela.

ŽUPNIJSKE CERKVE posvečene sv. Tomažu:

Št.
ŽUPNIJA (Škofija)

1.
Krašnja (LJ nadškofija)

2.
Ljubljana – Zadobrova (LJ nadškofija)

3.
Novaki (KP škofija)

4.
Pliskovica (KP škofija)

5.
Stomaž (KP škofija)

6.
Sv. Tomaž pri Ormožu (MB nadškofija)

PODRUŽNIČNE cerkve posvečene sv. Tomažu:

Št.
ŽUPNIJA (Škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Begunje pri Cerknici (LJ nadškofija)
Topol

2.
Draga (KP škofija)
Vrhpolje

3.
Dragatuš (NM škofija)
Tanča gora (++)

4.
Hinje (NM škofija)
Vrh pri Hinjah

5.
Ivančna Gorica (LJ nadškofija)
Spodnja Draga

6.
Kal nad Kanalom (KP škofija)
Koprivišče

7.
Kobarid (KP škofija)
Idrsko

8.
Kranj – Šmartin (LJ nadškofija)
Zgornje Bitnje (++)

9.
Ledine (KP škofija)
Vrsnik

10.
Ljubljana – Zadobrova (LJ nadškofija)
Zadobrova

11.
Ovsiše (LJ nadškofija)
Češnjica

12.
Pirniče (LJ nadškofija)
Zgornje Pirniče

13.
Predoslje (LJ nadškofija)
Britof

14.
Preserje (LJ nadškofija)
Planinica

15.
Rateče – Planica (LJ nadškofija)
Rateče (++)

16.
Selca (LJ nadškofija)
Praprotno

17.
Stari trg pri Ložu (LJ nadškofija)
Vrh

18.
Šentjernej (NM škofija)
Gornja Stara vas

19.
Škocjan pri Novem mestu (NM škofija)
Velike Poljane (++)

20.
Škofja Loka (LJ nadškofija)
Brode

21.
Šmarje pri Jelšah (CE škofija)
Brecljevo

22.
Šmartno pri Slovenjem Gradcu (MB nadškofija)
Tomaška vas

23.
Šmartno v Tuhinju (LJ nadškofija)
Loke

24.
Vavta vas (NM škofija)
Gorenja Straža

25.
Velike Poljane (LJ nadškofija)
Velike Poljane (++)

26.
Vojnik (CE škofija)
Sv. Tomaž

27.
Vrabče (KP škofija)
Stomaž

28.
Vreme (KP škofija)
Famlje

29.
Žiri (LJ nadškofija)
Vrsnik

KAPELA:

1.
Koper – stolna župnija Marijinega Vnebovzetja
Koper

Med drugimi apostoli, Tomaž, si znan posebno ti …
Med drugimi apostoli,
Tomaž, si znan posebno ti,
zato naj danes te slavi
ta pesem z vso ljubeznijo.

Ljubezen je nagnila te,
da nisi bratom le verjel,
ko videli so Jezusa:
zahteval si od njih dokaz.

Ko pa dotaknil si se ran,
poln vere zgrudiš se na tla,
pobožno počastiš Boga:
tako je vera zmagala.

Za nas, ki nismo videli,
je tvoja vera vir moči,
pomaga nam, da Kristusa
še z večjim ognjem ljubimo.

Slavimo Kristusa, Boga,
ki naj nakloni tudi nam,
da živa vera nas navda
in nas privede v sveti raj. Amen.
(Vir: BM 1297)

Gradiva:

FILMSKI ODLOMKI s Tomažem v Bibliji (v ang.) – 2:29 min: https://www.youtube.com/watch?v=F8o4TrIA76U

Sv. Tomaž (v hr.) – 3:44 min: https://laudato.tv/emisije/katolicki-kalendar/katolicki-kalendar-3-7-2018-sveti-toma-apostol/

Sv. Tomaž (v ang.) – 3:20 min: https://www.youtube.com/watch?v=r4PFnbeV5Hc

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Elizabeta Portugalska: Mati ubogih
2029-07-04
Sv. Elizabeta nas uči, da moramo tam, kjer je prepad med ljudmi, graditi mostove, biti mirovniki. Uči nas tudi, da moramo pomagati ubogim ljudem.

Iz življenja …
Sv. Elizabeta je hči aragonskega kralja. Pri dvanajstih letih so jo iz političnih koristi poročili s portugalskim kraljem Dionizijem. Ob svojem nezvestem možu je veliko pretrpela, a je zanj veliko molila, tako da se je na koncu popolnoma spreobrnil in skesano umrl. Miroljubno je delovala v konfliktih med kraljem Dionizijem in sinom Alfonzom.
Kot vdova se je z večjo vnemo lotila dobrih del v korist revnih in bolnih. Postala je Frančiškova tretjerednica in se tik pred smrtjo pridružila sestram klarisam. Umrla je leta 1336.
Njeno telo je v Coimbri, kamor še danes prihajajo številni romarji.

Gradiva:

Sv. Elizabeta Portugalska (v hr.) – 2:37 min: https://www.youtube.com/watch?v=FTxegN_FhcI

Sv. Elizabeta Portugalska (v ang.) – 2:00 min: https://www.youtube.com/watch?v=NpOfLo_Q_iE

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Ciril in Metod: Slovanska apostola, sozavetnika Evrope
2029-07-05
Brata sv. Ciril in Metod sta sozavetnika Evrope. Pravimo jima “Slovanska apostola”.

Iz življenja …
Sv. Ciril in Metod sta bila rodna brata, po rodu Grka, doma iz Soluna. Zaradi druženja s Slovani, ki jih ni bilo malo v bližini njunega rojstnega kraja, sta dobro obvladala tudi slovanski jezik.
Oba je med Slovane v Panoniji poslal bizantinski cesar Mihael, in sicer na povabilo moravskega kneza Rastislava, naj se mu pošlje misijonarjev, veščih slovanskega jezika za evangelizacijo Slovanov. Brata sta prevedla v slovanski jezik najpotrebnejše bogoslužne knjige ter tako postavila temelje slovanski krščanski kulturi. Upravičeno veljata za začetnika književnosti številnih slovanskih narodov. Veselo sta prišla na Moravsko kot navadna misijonarja. Kljub nasprotovanjem nekaterih, je evangelizacija hitro napredovala. Misijonsko delo je vodil mlajši brat Ciril, rojen leta 826, s krstnim imenom Konstanstin. Starejši Metod, rojen leta 812, pa je bil njegov sodelavec.

Ciril je umrl v Rimu leta 869, Metod pa med Slovani leta 885. Slovani smo bili evangelizirani zahvaljujoč tema dvema svetima bratoma, zato jima pravimo tudi “slovanska apostola”.
Sv. Ciril in Metod sta glavna zavetnika ljubljanske nadškofije in druga zavetnika mariborske škofije. Metod je glavni zavetnik murskosoboške škofije.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Marija Goretti: Umrla dvanajstletna, njen morilec se spreobrne
2029-07-06
Marija Goretti sodi med najmlajše svetnike. Umrla je stara komaj dvanajst let, ko je branila svoje devištvo.

Iz življenja …
Marija se je rodila leta 1890 v Corinaldu blizu obale Jadranskega morja. S trebuhom za kruhom se je družina Goretti preselila v okolico mesta Nettuno, kjer je oče čez eno leto umrl za malarijo. Mati vdova je skrbela za šest otrok, od katerih je bila Marija najstarejša. Bila je globoko verna, pogosto z rožnim vencem v rokah. Ko je mama garala na polju, je Marija prevzela gospodinjska dela. Sosedje so govorili, da je »angelski otrok« in jo drugim postavljali za zgled.
Pogosto jo je nadlegoval šestnajstletni Aleksander Serenelli, sin pijanega zakupnika, pri katerem so stanovali, a Marija je pred mamo molčala, ker je ni želela obremenjevati s tem. Usodnega 5. julija 1902 jo je hotel posiliti. Ker se mu je upirala, jo je z nožem štirinajstkrat zabodel, nato pa pustil v mlaki krvi ter pobegnil. Naslednjega dne je v bolnišnici umrla. Še nezavestna je ponavljala: »Nikar, Aleksander! To je greh. Prišel boš v pekel.«
Papež Pij XII. jo je leta 1950 razglasil za svetnico. Pri tej razglasitvi je bil prisoten tudi njen morilec Aleksander, ki sprva svojega dejanja ni obžaloval. (Obsojen je bil na trideset let prisilnega dela.) Šele čez nekaj let, ko mu je Marija Goretti v prikazanju dala cvetje, se je spreobrnil in po predčasnem izpustu vstopil h kapucinom. Marijo je imenoval »moj angel varuh«.

Upodobitve
Sv. Marijo Goretti umetniki najpogosteje upodabljajo kot lepo deklico s cvetjem v rokah.

Cerkve v Sloveniji

Pri nas je sv. Mariji Goretti posvečena župnijska cerkev v župniji Tržič – Bistrica.

Gradiva:

Sv. Marija Goretti (v hr.) – 3:09 min: https://www.youtube.com/watch?v=1lTBBH495ts

Sv. Marija Goretti (v ang.) – 3:58 min: https://www.youtube.com/watch?v=Zh6NS7FTrfA

Marija Goretti (v špan.) – 6:06 min: https://www.youtube.com/watch?v=Z1zIvGi91Og

FILM Nebeška lilija, o sv. Mariji Goretti (v slov.) – https://hi-in.facebook.com/z.marijegoretti.2/videos/premiera-filma-nebe%C5%A1ka-lilija-o-sv-mariji/2805041899733870/

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Vilibald: Prvi angleški romar v Palestino?
2029-07-07
Ob prebivanju življenjepisa svetnikov odkrijemo primere, ko je iz ene družine izšlo več svetnikov.
In danes obhajamo god enega takega svetnika. Gre za sv. Vilibalda, ki se je rodil okoli leta 700 v Angliji v verni družini, v kateri so svetništvo dosegli oče sv. Rihard, brat sv. Vunibald in sestra sv. Valburga, in sicer zaradi apostolskega dela na evropski celini v 8. stoletju. V sorodu so bil s sv. Bonifacijem (t. i. »apostolom Nemčije«).

Iz življenja …
Starša sta Vilibalda, svojega prvorojenca, že kot triletnega dečka zaobljubila Bogu. Tedaj je namreč hudo zbolel. Petletnega sta ga poslala v samostan Waltham, v katerem je prejel dobro izobrazbo.
Pri dvajsetih letih je skupaj z bratom in očetom poromal v Rim. Oče je med potjo umrl, Vilibald pa je po dveh letih in pol poromal v Jezusovo domovino, kjer je ostal tri leta. Velja za prvega znanega angleškega romarja v Palestino. Njegov potopis je zelo dragocen.
Nato se je vrnil v Italijo, kjer ga je sprejel papež Gregorij III., ki mu je izrazil željo sorodnika sv. Bonifacija, da bi prišel misijonarit v Nemčijo.
Leta 740 ga je sv. Bonifacij v Eichstättu posvetil v škofa. Škof je bil skoraj pol stoletja in umrl v visoki starosti, leta 787. Njegove relikvije so v Eichstättu.

Upodabljanje
Umetniki ga upodabljajo kot škofa, z benediktinskim pravilom, dvema puščicama.

Gradiva:

Kdo je bil pravzaprav sv. Vilibald? (v nem) – 4:09 min: https://www.youtube.com/watch?v=dELKX8cL5oU

Vilibald iz Eichstätta (v nem.) – 2:42 min: https://www.youtube.com/watch?v=-x9qIVIiG_E

Po stopinjah sv. Vilibalda – romanje v južno Anglijo (v nem.) – 4:45 min: https://www.youtube.com/watch?v=pBYHtDAfhEY

Foto: Zajem zaslona
Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sv. Akvila in Priscila: Sodelavca apostola Pavla, prva sveta zakonca?
2029-07-08
Sv. Akvila in Priscila sta bila sodelavca sv. Pavla, apostola narodov. Ta je v svojih pismih pustil trajen spomin nanju.
.
Iz življenja …
Sv. Akvila in Priscila sta bila zakonca. Bila sta Juda, ki sta postala zelo goreča kristjana. Zaradi tega sta bila zelo ljuba sv. Pavlu. Sveto pismo Nove zaveze jih omenja na več mestih, zlasti Apostolska dela (18,2-3) in Pavel v Pismu Rimljanom (16,3-4).
Ekseget Teofilo Garcia de Orbiso meni, da sta bila kristjana že pred prvim srečanjem s sv. Pavlom v Korintu. Pavel je pri njiju prebil eno leto in pol. Skupaj s sv. Pavlom sta odpotovala v Efez, kjer sta tudi ostala. Tu sta se poleg svoje obrti in trgovine goreče posvečala tudi apostolatu. Pavel se ju v pismih pogosto spominja s hvaležnostjo.

Gradiva:

Sv. Priscila in Akvila (v ang.) – 1:54 min: https://www.youtube.com/watch?v=2SVmAHEY3bg

Sv. Akvila in Priscila (v ang.) – 2:00 min: https://www.youtube.com/watch?v=9-6b3JvKibc

Sv. Akvila in Priscila (v ang.) – 1:29 min: https://www.youtube.com/watch?v=YxfzYYQ51gc

IZ FILMA – Priscila in Akvila razpravljata o begu (v ang.) – 1:27 min: https://www.youtube.com/watch?v=niL27_E7lmY

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Veronika Giuliani: Skrivnostna trpinka za spravo
2029-07-09
Klarisa – kapucinka sv. Veronka Giuliani je znana po svojem obsežnem Dnevniku, ki obsega 10 debelih zvezkov skupaj 22.000 rokopisnih strani. V njih opisuje svoje potovanje k Bogu …

Iz življenja …

Sv. Veronika Giuliani se je rodila leta 1660 v Italiji kot najmlajša od sedmih otrok premožnih staršev. Starši so ji pri krstu dali ime Uršula.
Ko je pri sedemnajstih letih vstopila k reformiranim klarisam (kapucinkam), je dobila ime Veronika. Živela je v samostanu v Citta di Castello pri Perugii. Trideset let je bila voditeljica novink, zadnjih enajst pa opatinja.
Obdarjena je bila z mističnimi doživetji: razodetji, vizijami, zamaknjenji. Leta 1716 so se ji pojavile svete rane. Veliko je trpela, vendar je trpljenje potrpežljivo prenašala.
Po spovednikovem naročilu je svoje duhovne in mistične izkušnje zapisovala v dnevnik, ki obsega deset debelih zvezkov. Papež Pij IX. je, potem ko je prebral ta dnevnik, rekel: »To ni svetnica, to je velika svetnica.«

Upodobitve
Umetniki sv. Veroniko najpogosteje upodabljajo kot redovnico (kapucinko), s stigmami, trnovo krono in križem.

Gradiva:

Sv. Veronika Giuliani (v ang.) – 1:57 min: https://www.youtube.com/watch?v=W0NuQjBNhGs

Sv. Veronika Giuliani – NAPOVEDNIK (v it.) – 12:14 min: https://www.youtube.com/watch?v=cv70EPngAlU

Sv. Veronika Giuliani, nevesta Križa (v it.) – 1:34 min: https://www.youtube.com/watch?v=Nv8HzKBFVqg

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Amalija: Kar trije njeni sinovi so svetniki
2029-07-10
Kar trije sinovi sv. Amalije so svetniki …

Iz življenja …
Sv. Amalija, znana tudi pod imenom Amalberga, je živela v 7. stoletju. Izhajala naj bi iz frankovskega kraljevega rodu in se je poročila s pobožnim vojvodo Witgerjem.
V zakonu se jima je rodilo več otrok, med drugim tudi sinovi Emeberto, Godulo in Reinaldo, ki jih Cerkev časti kot svetnike.
Z možem sta sklenila, da gresta v samostan, a Amalija je preživela moža. Živela je zelo spokorno, opravljala dela usmiljenja in se pripravljala na smrt.
Umrla je okoli leta 690, pokopana pa je blizu Bruslja.

Upodobitve
Umetniki sv. Amalijo najpogosteje upodabljajo z odprto knjigo in palmovo vejico v roki. Upodabljajo ko tudi z ribami in divjimi gosmi.

Zavetnica
Je zavetnica proti toči in škodi na polju.

Sveti Benedikt iz Nursije: Ustanovitelj benediktincev, zavetnik Evrope
2029-07-11
Sv. Benedikt iz Nursije, oče zahodnega meništva, ustanovitelj benediktincev, je najbolj znan po svojem redovnem pravilu, ki ga lahko povzamemo v treh besedah: »Moli in delaj!« Njegova sestra dvojčica Sholastika je tudi svetnica.

Iz življenja …
Sv. Benedikt se je rodil okoli leta 480 v Nursiji v Italiji v premožni družini, zaradi česar sta oba s sestro dvojčico sv. Sholastiko dobila odlično vzgojo. Ko so ga starši poslali na študij v Rim, je spoznal, da je tamkajšnje življenje, tudi v duhovniških krogih, zelo daleč od tistega, kar je želel Bog. Zato zapusti šolo in se umakne v votlino blizu mesta Subiaco, kjer tri leta živi popolnoma ločen od sveta, v odrekanju in pokori. Glas o njegovi svetosti se hitro razširi, zato ga mnogi pridejo gledat in poslušat. Razne skupine menihov ga vabijo, naj bo njihov duhovni oče (opat).
Po prvih poskusih vzpostavitve reda, pri katerih so ga nekateri razpuščeni menihi poskušali celo zastrupiti, je Benedikt v tej dolini Subiaco svoje privržence razdelil v dvanajst malih samostanov, katere je sam vodil kot opat. Tam je bil tudi samostan njegove sestre Sholastike.
Leta 529 se je skupaj z nekaterimi najboljšimi menihi preselil na goro Cassinium, kjer je postavil samostan Monte Cassino in kot duhovni vodja vseh napisal Redovniško pravilo (Regula), ki je postalo stoletno vodilo ne le benediktincem, temveč tudi večini zahodnih, evropskih redov. V njej se je oprl na starejšo tradicijo, zlasti egiptovskih in grških menihov ter očetov. Monte Cassino je zasvetil kot novo žarišče krščanske omike. Njegova redovna pravila lahko povzamemo v treh besedah: »Ora et labora!« (Moli in delaj!), kjer gre za skladno povezovanje dela in molitve, in s čimer je vplival na celotno zahodno miselnost.
Skupnost na Monte Cassinu je vodil vse do svoje smrti (21. marca 547), ki jo je sam vnaprej napovedal.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo v črni redovni obleki s kelihom in kačo, vrano s kruhom, knjigo pravil, pelikanom, z njegovo sestro dvojčico sv. Sholastiko.

Zavetnik
Papež Pavel VI. ga je leta 1964 razglasil za prvega zavetnika Evrope. Je tudi zavetnik zahodnega meništva, učiteljev, rudarjev, šolarjev in umirajočih; pomočnik priti vročici, vnetju, zastrupitvi in magiji.

Molimo
Sv. oče Benedikt, tebe je Bog blagoslovil z milostjo in imenom.
Ti si stoje in v molitvi, z dvignjenimi rokami proti nebu, izročil svojo čisto dušo v roke svojega Stvarnika.
Obljubil si, da boš ob zadnjem smrtnem boju močno varovati pred vsako hudičevo zanko vse tiste,
ki se bodo vsak dan spominjali tvoje častitljive smrti in tvoje blaženosti v nebesih.
Častitljivi oče Benedikt, prosimo te, varuj nas s svojim svetim blagoslovom,
da se nikdar ne bomo oddaljili od našega Gospoda Jezusa Kristusa, od tebe in vseh Božjih izvoljencev.
Prihiti nam na pomoč, kadar nas zli duh najbolj napada.
Brani in varuj nas ter nam izprosi veliki blagoslov za srce, dušo in vse naše življenje. Amen.
***
Sv. Benedikt, oče zahodnega meništva in zavetnik Evrope, tvoji duhovni sinovi so v tej stari celini zasadili krščanski korenine vere in kulture. Naj te korenine nikdar ne usahnejo, ampak obrodijo bogate sadove za čas in za večnost. Sveti Benedikt, zavetnik Evrope, prosi za naš slovenski narod in za vse prebivalce Evrope.

Cerkve na Slovenskem
Pri nas je sv. Benediktu posvečenih 9 cerkva (4 župnijske, 5 podružničnih).

ŽUPNIJSKE cerkve
Sv. Benediktu so posvečene župnije:

Kančevci (v MS škofiji),
Kresnice (v LJ nadškofiji),
Stranje (v LJ nadškofiji),
Sv. Benedikt V Slovenskih goricah (v MB nadškofiji).

PODRUŽNIČNE cerkve

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Podbrezje (LJ nadškofija)
Tabor

2.
Polica (LJ nadškofija)
Blečji vrh

3.
Sevnica (CE škofija)
Žigrski vrh

4.
Sladka gora (CE škofija)
Mestinje

5.
Stari trg pri Ložu (LJ nadškofija)
Kozaršče

Gradiva:

Sv. Benedikt, zavetnik Evrope (v hr.) – 4:59 min: https://www.youtube.com/watch?v=w4Uc4PU1rm4

Kdo je sv. Benedikt (v ang.) – 3:37 min: https://www.youtube.com/watch?v=OyC9D5CEhrQ

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sv. Mohor in Fortunat: Drugotna zavetnika ljubljanske nadškofije
2029-07-12
Sv. Mohor in Fortunat je pri nas posvečenih 28 cerkva. 500 let sta bila glavna zavetnika ljubljanske škofije. Njuno ime nosi tudi najstarejša založba pri nas Mohorjeva družba.

Iz življenja …
Sv. Mohor in Fortunat sta živela v 3. stoletju. Izhajala sta iz Singidunuma, današnjega Beograda v Srbiji.
Sv. Mohor je bil najverjetneje nižji klerik tukajšnjega škofa. Leta 303 je bežal pred preganjalci v Sirmium (današnja Sremska Mitrovica), kjer je pred poganskim sodiščem pogumno pričal za Kristusa, podobno kot diakon Fortunat. Oba sta umrla mučeniške smrti pod cesarjem Dioklecijanom, leta 303 ali 304.
V času preseljevanja narodov (okrog leta 400) pa so njune relikvije prenesli v Oglej, kjer je legenda sv. Mohorja spremenila v prvega škofa v Ogleju, sv. Fortunata pa v diakona, ki mu je bil tu v pomoč pri misijonarjenju.

Zavetnika

Sv. Mohor in Fortunat sta zavetnika Ogleja. Dolga stoletja (500 let) sta bila tudi glavna zavetnika ljubljanske škofije, od leta 1961 pa sta njena drugotna zavetnika. Njuno ime nosi tudi najstarejša založba Mohorjeva družba.

Upodobitve
Umetniki sv. Mohorja upodabljajo kot škofa, sv. Fortunata pa kot diakona v diakonskem oblačilu. V rokah imata palmovo vejico, v znamenje mučeništva.

Cerkve v Sloveniji
Pri nas so sv. Mohorju posvečene tri cerkve, obema (sv. Mohorju in Fortunatu) pa kar 28 cerkva, kot je razvidno iz spodnjih tabel.
Sv. Mohorju in Fortunatu so posvečene naslednje ŽUPNIJSKE CERKVE:

Gornji Grad (v CE škofiji),
Jarše (v LJ nadškofiji),
Pečine (v KP škofiji),
Podraga (v KP škofiji),
Ravnica (v KP škofiji),
Renče (v KP škofiji),
Žužemberk (v NM škofiji).

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Mohorju in Fortunatu:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Cerklje ob Krki (NM škofija)
Krška vas

2.
Čadram – Oplotnica (MB nadškofija)
Lačna gora

3.
Dolič (MB nadškofija)
Kozjak

4.
Horjul (LJ nadškofija)
Korena (++)

5.
Ig (LJ nadškofija)
Matena

6.
Izlake (LJ nadškofija)
Podlipovica (++)

7.
Kostanjevica na Krki (NM škofija)
Črneča vas

8.
Kotlje (MB nadškofija)
Podgora

9.
Moravče (LJ nadškofija)
Sveti Mohor

10.
Rogaška Slatina (CE škofija)
Male Rodne

11.
Selca (LJ nadškofija)
Zabrekve

12.
Sora (LJ nadškofija)
Osovnik

13.
Šentgotard (LJ nadškofija)
V Zideh

14.
Škocjan pri Novem mestu (NM škofija)
Goriška vas

15.
Šmarje – Sap (LJ nadškofija)
Sela

16.
Šmartno pri Litiji (LJ nadškofija)
Liberga (++)

17.
Šoštanj (CE škofija)
Šoštanj

18.
Vransko (CE škofija)
Stopnik

19.
Zavrč (MB nadškofija)
Turški vrh

20.
Žetale (CE škofija)
Kupčinji vrh

KAPELE:

1.
Piran (KP škofija)
Piran (++)

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Mohorju:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Brestanica (CE škofija)
Brestanica

2.
Laško (CE škofija)
Javornik

3.
Sv. Križ – Gabrovka (NM škofija)
Moravče

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Henrik II.: Sorodnik sv. Eme Krške
2029-07-13
Kralju sv. Henriku II. sta v Sloveniji posvečeni dve cerkvi. Tudi njegova žena je svetnica.

Iz življenja …
Rimsko-nemški cesar Henrik II. je bil rojen blizu Regensburga v Nemčiji, in je sorodnik sv. Eme Krške.
Leta 1002 je postal nemški kralj, dvanajst let kasneje rimski cesar. Vladal je med leti 1002 in 1024. Z uspešnimi vojnimi pohodi je zavaroval državne meje. Za svetnika pa ga Cerkev ni razglasila zaradi njegovih državniških sposobnosti, ampak predvsem zaradi njegove osebne pobožnosti.
Sporazumno s svojo ženo sv. Kunigundo, s katero je imel ljubeči zakon, vendar brez otrok, je cesar izročil svoje imetje Cerkvi in utrdil njeno strukturo. V času vladanja je v svojem cesarstvu imenoval 60 škofov, med njimi tudi svojega brata Bruna v Augsburgu. Na območju od severne Nemčije do južne Italije je ustanavljal škofije, samostane in cerkve. Po kronanju v Rimu je skupaj z ženo in s papežem Benediktom VIII. sklical sinodo v Rimu.
Umrl je 13. julija 1024 blizu Göttingena. Njegove posmrtne ostanke so prepeljali v Bamberg, kjer za časa svojega življenja ustanovil škofijo.
Kot svetnika so ga častili tudi v cerkvah na Slovenskem.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo s cesarsko krono, žezlom, modelom cerkve in s svojo soprogo.

Cerkve v Sloveniji
Sv. Henriku II. sta pri nas posvečeni dve podružnični cerkvi, in sicer v kraju Vonarje v župniji Sv. Ema (celjska škofija) ter na Pohorju v kraju Areh v župniji Sv. Martin na Pohorju (mariborska nadškofija).

Gradiva:

Sv. Henrik II. (v ang.) – 2:00 min: https://www.youtube.com/watch?v=-KN_Kuh730I

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sv. Kamil de Lellis: Zavetnik bolnikov
2029-07-14
Duhovnik sv. Kamil de Lellis je ustanovil red kamilijancev, to je skupnost bolniških strežnikov za nego bolnikov in njihovo pastoralno oskrbo. Je zavetnik bolnikov in umirajočih, bolniških strežnikov in bolnišnic.

Iz življenja …

Kamil de Lellis se je rodil leta 1550 v Bucchianco v Italiji. Mati je kmalu umrla, očeta vojaka pa skorajda ni bilo doma. Šola mu ni dišala, raje se je potepal, kockal in kartal. Kasneje je postal vojak in šel v boj proti Turkom, a je bil ranjen. Ko je hudo zbolel, se je spreobrnil in vstopil v kapucinski samostan. Po nasvetu svojega prijatelja sv. Filipa Nerija je hodil v šolo, študiral teologijo in bil leta 1584 posvečen v duhovnika.
V hospicu sv. Jakoba v Rimu je ustanovil skupnost bolniških strežnikov za nego bolnikov in njihovo pastoralno oskrbo. To skupnost je papež leta 1591 povzdignilo v red. »Kamilijanci« so se kot zdravniki in terenski duhovniki udeleževali vojen proti Turkom in imajo veliko zaslug za izboljšanje bolniške strežbe v tedanjem času. Red se je kmalu razširil po Italiji, in to kljub velikim izgubam zaradi kuge in tifusa na strani požrtvovalnih redovnikov.
Umrl je 14. julija 1614 v Rimu.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo v črni redovni obleki z rdečim križem na prsih, v ekstazi z Božjo materjo ali s Križanim.

Zavetnik
Je zavetnik bolnikov in umirajočih, bolniških strežnikov in bolnišnic.

Gradiva:

Hiša sv. Kamila … (v ang.) – 2:02: https://www.youtube.com/watch?v=_1Bb5NvIOpI

Sestre sv. Kamila (ob glasbi) – 4:07: https://www.youtube.com/watch?v=kDh2z4uSAnA

Pripravila: Brigita R. Perše

Sveti Bonaventura: Eden najpomembnejših frančiškanov
2029-07-15
Danes je kardinal in cerkveni učitelj sv. Bonaventura morda manj znan kot sv. Frančišek Asiški in sv. Anton Padovanski, vendar je pomembna osebnost tako v frančiškanski zgodovini kot v zgodovini srednjeveške Cerkve nasploh.

Iz življenja …
Bonaventura se je rodil leta 1221 v Bagnoregiji blizu Viterba, s krstnim imenom Janez.
V otroštvu je hudo zbolel, tako da niti njegov oče zdravnik ni imel več upanja, a je po priprošnji Frančiška Asiškega ozdravel. Tedaj je Frančišek vzkliknil: »O buona ventura – Kakšna sreča!«
Kot mladenič je šel študirat v Pariz, kjer se je pri petindvajsetih let pridružil redu manjših bratov. Pridobil si je akademske naslove in poučeval na univerzi v Parizu in Oxfordu. Pri komaj 36-ih letih je bil s strani sobratov izvoljen za vrhovnega predstavnika reda Frančiškovih manjših bratov in to službo opravljal vse do leta 1274.
Papež Gregorij X. ga je 1273 posvetil v škofa in imenoval za kardinala. Naslednje leto je sodeloval pri vodenju Drugega lyonskega vesoljnega koncila, kjer je 15. julija umrl. Na ta dan se spominjamo njegovega godu.
Napisal je številna filozofska, teološka, duhovna, mistična dela. Je vodilna osebnost v visoki sholastiki poleg sv. Tomaža Akvinskega.
Bistveno je prispeval k duhovnosti frančiškanskega gibanja. Nosi naslov »serafinski učitelj«.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo kot frančiškana, kot škofa, s kardinalskim klobukom, razpelom, angelom in hostijo.

Zavetnik
Je zavetnik Lyona, frančiškanov, delavcev, teologov, otrok.

Gradiva:

Sv. Bonaventura (v ang.) – 2:00 min: https://novenaprayer.com/st-bonaventure-novena/

Sv. Bonaventura (v hr.) – 3:21 min: https://www.youtube.com/watch?v=M66-U7xZvD0

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Karmelska Mati Božja: Škapulir za zaščito?
2029-07-16
Praznik kristjane spodbuja k hvaležnosti za Božje dobrote, dosežene po Marijini priprošnji. Karmeličani so se radi zatekali v Marijino varstvo, iz tega reda pa izhaja tudi cela vrsta znanih svetnikov in svetnic.

Karmelska Mati Božja je starodavni naslov bl. Device Marije po gori Karmel v Palestini. V 12. stoletju so se na tem svetem kraju zbirali puščavniki, ki so še posebej častili božjo Mati. Navdihnil jih je prerok Elija, ki je na tej gori izpričal, da je Bog Izraelov pravi Bog. Karmeličani so se s Karmela kmalu preselili v Evropo, ker je Sveta dežela prišla pod turško muslimansko oblast. Skozi zgodovino se je karmeličanski red lepo razcvetal, tako da je Cerkev z njegove strani dobila številne znane svetnike in svetnice, kot npr. sv. Janez od Križa, cerkveno učiteljico sv. Terezijo Veliko, sv. Terezijo Deteta Jezusa …
Karmeličani nosijo tako imenovani škapulir kot simbol Marijinega varstva. 16. julija 1251 se je namreč bl. Devica Marija Karmelska s škapulirjem v roki prikazala sv. Simonu Stocku, šestemu vrhovnemu predstojniku karmelskega reda, rekoč: »Kdor (pobožno) umre, oblečen v to oblačilo, bo zveličan.« Tedaj je nastala karmelska škapulirska bratovščina. Pozneje so na ta dan uvedli praznik Karmelske Matere Božje, ki ga obhajamo danes.
Laiki so se redovnikom v nošnji škapulirja in v določenih pobožnostih ter v prizadevanju za poglobljeno krščansko življenje gotovo pridružili vsaj že v 14. stoletju, da bi uživali vsestransko zaščitno Matere Božje.

Kaj je škapulir?
Škapulir je pri redovnikih del redovnega oblačila. To sta dva kvadratna kosa blaga, okrašena s podobo karmelske Matere Božje, med seboj povezana s trakovoma, tako da en kos visi na prsih, drugi pa na hrbtu – nameščena sta pod obleko. Škapulir ni amulet, ampak je zunanje znamenje, ki nosilca opominja na posvetitev Mariji, da si v skušnjavah in težavah prizadeva za svetost življenja.

Cerkve na Slovenskem
Karmelski Materi Božji je pri nas posvečenih 12 cerkva (4 župnijske, 8 podružničnih) ter 7 kapel, kot je razvidno iz spodnje tabele.

Karmelski Materi Božji so posvečene naslednje ŽUPNIJSKE CERKVE:

Češnjice (v LJ nadškofiji),
Dobje pri Planini (v CE škofiji),
Podgraje (v KP škofiji),
Velenje – Sv. Marija (v CE škofiji).

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene Karmelski Materi Božji:

Št.
ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Hrastnik (CE škofija)
Draga (++)

2.
Korte (KP škofija)
Čedlje

3.
Korte (KP škofija)
Malija

4.
Koštabona (KP škofija)
Puče

5.
Laško (CE škofija)
Marija Gradec

6.
Pregara (KP škofija)
Pregara

7.
Sv. Marjeta ob Pesnici (MB nadškofija)
Kušernik

8.
Šmarjeta (NM škofija)
Slape (++)

KAPELE posvečene Karmelski Materi Božji:

1.
Beltinci (MS škofija)
Ižakovci

2.
Koper – stolna župnija Marijinega vnebovzetja (KP škofija)
Koper – krstilnica

3.
Kostanjevica na Krki (NM škofija)
Gornji Prekopi

4.
Lendava (MS škofija)
Gaberje (++)

5.
Metlika (NM škofija)
Radoviči

6.
Podgraje (KP škofija)
Podgraje – župnišče

7.
Tišina (MS škofija)
Rankovci

Gradiva:

Češčenje Karmelske Matere Božje (v ang.): https://www.youtube.com/watch?v=TY4ljH1C57U

Karmelska Mati Božja in rjavi škapulir (v ang.) – 11:52 min: https://www.youtube.com/watch?v=gd775dUxkGU

Karmelska Mati Božja – ZA OTROKE (v ang.) – 3:20 min: https://www.youtube.com/watch?v=VLJ2VupvOfM

Kaj je škapulir? (v ang.) – 6:47 min: https://www.youtube.com/watch?v=igjsTjKxkOo

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Aleš: Berač »pod štengami« ...
2029-07-17
Sv. Aleš je neobičajen svetnik: romar, berač, neznanec, spokornik…
O njem so nastale številne legende, ki ga prikazujejo kot neobičajnega svetnika.

Iz življenja …
Rodil se je v 4. stoletju v bogati in pobožni družini v Rimu kot sin edinec. Bil je bogat, lep in mlad, ko si je našel zaročenko. A iz ljubezni do Jezusa Kristusa je na sam poročni dan zapustil svojo družino in zaročenko, ter se posvetil romanjem v različna svetovna svetišča.
Tako je na vzhodu prišel do znamenite Edese v Mezopotamiji, kjer je kot berač živel v zatajevanju samega sebe – v postu in molitvi.
Ko so ga tamkajšnji ljudje zaradi spokorniškega življenja začeli častiti kot svetnika, se je Aleš po dolgih 17 letih vrnil v Rim.
V Rimu ga ni nihče prepoznal. Tako je 17 let živel kot berač v hiši svojih staršev pod stopnicami, ne da bi se jim dal spoznati.
Ko je leta 417 umrl, so vsi cerkveni zvonovi v Rimu začeli zvoniti sami od sebe. Šele tedaj so ga starši prepoznali in ga še enkrat objokovali. Pri njem so našli dokument, v katerem je opisal svoje romarsko in puščavniško življenje. Slovesno je bil pokopan v Rimu v cerkvi na Aventinskem griču, ki je danes njemu posvečena. Danes so v tej baziliki najbolj svečane poroke.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo kot asketa z brado, najpogosteje pa kot berača pod stopnicami v očetovi hiši.

Zavetnik
Sv. Aleš je zavetnik romarjev, beračev; priprošnjik proti slabemu vremenu, potresom, nalezljivim boleznim in kugi.

Gradiva:

Sv. Aleš – MOLITEV (v ang.) – 1:02 min: https://www.youtube.com/watch?v=7yV-c588MQ0

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Arnulf: Zavetnik pivovarjev
2029-07-18
Sv. Arnulf je bil poročen državnik, škof in na koncu puščavnik.

Iz življenja …
Sv. Arnulf se je rodil okoli leta 582 v bogati in pobožni plemiški družini v okolici mesta Nancy v Franciji. Po očetovi strani je bil v sorodu s sv. Gregorjem, mati pa je bila hči švabskega vojvode. Bil je bister in nadarjen mladenič neoporečnega moralnega vedenja, ki se je hitro povzpel v državi.
Poročil se je s pobožnim in plemenitim dekletom ter imel z njo dva sina. Upošteval in cenil ga je tudi mogočni državni upravnik Pipin starejši.
Da bi imel med škofi prepričanega zagovornika, je Pipin predlagal, da si v mestu Metzu izberejo za škofa sv. Arnulfa. Ta je z ženinim soglasjem, ki je odšla v samostan, to tudi postal. Kot škof si je še bolj prizadeval za molitev in spokornost, zato je veliko truda vložil v boljšo duhovniško vzgojo in prenovo Cerkve. Stežka, a postopoma mu je vendarle uspelo, da je v družbi uveljavil bolj krščanski red.
Pozneje, ko je našel vrednega naslednika za svoje škofovsko mesto, se je odločil, da se škofiji odpove in zaživi tiho in skrito življenje v samostanu Remiremont v južni Loreni. Razdal je svoje premoženje in se kot puščavnik naselil v celici blizu gobavcev. Zadnja leta svojega življenja je stregel tem revežem.
Umrl je 18. julija 641 v Remiremontu v Franciji.

Zavetnik
Sv. Arnulf je zavetnik pivovarjev in mlinarjev.

Sveta Makrina Mlajša: Sestra dveh svetniških bratov
2029-07-19
19. julija goduje sv. Makrina Mlajša, starejša sestra sv. Bazilija Velikega in sv. Gregorja iz Nise.

Iz življenja …
Rodila se je leta 327 v Cezareji v današnji Turčiji (Mala Azija).
Po smrti svojega zaročenca se je z materjo umaknila na družinsko posestvo ob reki Iris. Tam je preživela svoje življenje zelo asketsko: v intenzivni molitvi, meditaciji in pokori.
Imela je solidno teološko izobrazbo. Materi je bila v veliko pomoč pri vzgoji mlajših bratov. Ko so ti odrasli, sta obe z materjo preostanek življenja preživeli v samostanu – družinsko posestvo ob Irisu je postalo kraj samostanskega življenja.
Umrla je okoli leta 340.
Kot svetnico se časti tudi njena babica Makrina (starejša), katere godovni dan obhajamo 14. januarja.

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Marjeta Antiohijska: Zakaj z zmajem?
2029-07-20
Če sv. Marjete dan deževalo bo, težko boš pod streho spravil seno. Sv. Marjeta grom in strelo obeta.

Iz življenja …
Sv. Marjeta, ki je v Vzhodni pravoslavni Cerkvi češčena kot velika mučenka sv. Marina, je bila po Zlati legendi hči poganskega duhovnika.
Mati ji je kmalu umrla, zato je imela nanjo velik vpliv neka dojilja, ki jo je krščansko vzgajala.
Ko je njen oče opazil, da je Marjeta sprejela krščanstvo in je svoje devištvo posvetila Bogu, jo je sredi Dioklecijanovega najhujšega preganjanja kristjanov prijavil deželnemu sodniku.
Ta je lepo dekle zaprosil za roko, a ker ga je zavrnila, jo je čakalo še bolj kruto mučenje, kot bi jo sicer.
Vso iznakaženo so jo vrgli v ječo, kjer pa jo je hudič v obliki zmaja poiskal in ji zagrozil, da jo bo požrl, a ga je Marjeta z znakom križa premagala in stopila na njegov vrat – strašno ponižanje za vladarja pekla! Zmaj je zginil, rane pa so se ji čudežno zacelile.
Ker se je po tem veliko ljudi dalo krstiti, jo je deželni sodnik dal obglaviti. To je bilo leta 307.

Zavetnica
Je ena od 14 priprošnjikov v stiski. Je zavetnica kmetov, nosečnic, proti nerodovitnosti, proti boleznim obraza in ranam …

Upodabljanje
Umetniki jo najpogosteje upodabljajo z zmajem na povodcu ter s križem in palmovo vejico v rokah.

Cerkve v Sloveniji
Pri nas je sv. Marjeti posvečenih 47 cerkva (20 župnijskih, 27 podružničnih) ter 3 kapele.
Podrobnejši seznam je v izdelavi.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Lovrenc Brindiški: Poslal kapucine v naše kraje
2029-07-21
Kot vrhovni predstojnik kapucinskega reda je poskrbel, da so prišli kapucini tudi v naše kraje: v Gorico, Ljubljano, Sv. Križ na Vipavskem, Škofjo Loko idr.

Iz življenja …
Sv. Lovrenc Brindiški se je rodil 22. julija 1559 v mestu Brindisi na jugu Italije. Zgodaj je ostal brez staršev in pri šestnajstih letih stopil v kapucinski red v Benetkah.
Med študijem v Padovi in Benetkah si je pridobil izjemno teološko znanje in znanje jezikov. Poleg italijanščine in latinščine je tekoče govoril tudi nemško in francosko; dobro je obvladal tudi svetopisemske jezike (grški, sirski, hebrejski).
Ko je končal študij, je bil v svojem redu bratom profesor ter opravljal različne službe. Bil je provincialni minister reda, hkrati pa dober pridigar in vešč v diplomaciji. Zato so mu papeži zaupali pomembne in zaupne naloge.
Obdarjen je bil tudi z mističnimi darovi, predvsem z globoko kontemplacijo. Zelo je častil sveto evharistično skrivnost in imel pisateljski talent. Poleg njegovih pridig velja omeniti Komentar k 1. Mojzesovi knjigi in prvo soočenje z Martinom Lutrom, ki temelji izključno na Svetem pismu.
Umrl je v Lizboni na svoj 60. rojstni dan, verjetno zaradi zastrupitve. Cerkev ga je razglasila za cerkvenega učitelja.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo kot kapucina s križem ali globoko zatopljenega v molitvi.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Marija Magdalena: Apostolka apostolov
2029-07-22
Marija Magdalena je bila navdih mnogim pridigarjem, duhovnim piscem in umetnikom. Pri ljudeh je postala zelo priljubljena svetnica. Veliko žensk nosi njeno ime.
Papež Frančišek je leta 2016 Marijo Magdaleno razglasil za »apostolko apostolov«. Kristus se je njej prvi prikazal po vstajenju, prav tako je bila ona tista, ki je prva oznanila apostolom, da je Kristus vstal.

Iz življenja …
Sv. Marija Magdalena, doma iz Magdale, to je ribiškega mesteca ob Genezareškem jezeru, je omenjena v nekaj evangeljskih odlomkih: Jezus je iz nje izgnal sedem demonov (Lk 8,1,) postala je njegova učenka. Od daleč je opazovala križanje, stala je pod križem, pomagala pri Jezusovem pogrebu in na velikonočno jutro odkrila prazen grob. Vstali Gospod se ji je prvi prikazal in postala je prva oznanjevalka njegovega vstajenja apostolom.
Ker je prva srečala Vstalega, so jo v zgodnji Cerkvi častili kot apostola. Hipolit Rimski jo je imenoval celo »apostolka apostolov«.

Marija Magdalena pa ni bila vedno razumljena kot tako pomemben lik za kristjane. Pravzaprav jo je tradicija dolga stoletja enačila s tisto grešnico in prostitutko, ki je Jezusu s solzami umirala noge (Lk 7,36-50) ali pa z Martino sestro Marijo (Lk 10,38-42). Zdaj je dokazano, da gre za tri različne osebe. Zmota se je začela leta 591, ko je papež Gregor Veliki v velikonočni homiliji te tri žene iz Lukovega evangelija označil za eno in isto osebo zaradi imena Marija.
Zaradi izročila Marije Magdalene kot »grešnice« je leta 1230 nastal red magdalenk, ki je skrbel za »spokorjenke«, do leta 1996 pa so na Irskem delovali magdalenski domovi za sprejem »padlih deklet in žena«.

Upodobitve
Umetniki jo najpogosteje upodabljajo kot spokorjenko z dolgimi razpuščenimi lasmi, s posodo mazilnega olja, s spokornim bičem v rokah in z mrtvaško glavo pred seboj.

Cerkve v Sloveniji
Sv. Mariji Magdaleni je pri nas posvečenih kar 54 cerkva in ena kapela. Spodaj je podrobnejši seznam.

Sv. Mariji Magdaleni so posvečene naslednje ŽUPNIJSKE CERKVE:

Dramlje (v CE škofiji),
Gore (v KP škofiji),
Javorje (v MB nadškofiji),
Kapela pri Radencih (v MS škofiji),
Maribor – Sv. Magdalena (v MB nadškofiji),
Slivnica pri Celju (v CE škofiji),
Sodražica (v LJ nadškofiji),
Zlato Polje (v LJ nadškofiji).

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Mariji Magdaleni:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Adlešiči (NM škofija)
Plešivica

2.
Bizeljsko (CE škofija)
Orešje

3.
Bohinjska Bistrica (LJ nadškofija)
Brod

4.
Boštanj (NM škofija)
Lukovec

5.
Brezovica (KP škofija)
Kozjane

6.
Cerklje na Gorenjskem (LJ nadškofija)
Pšata

7.
Črnomelj (NM škofija)
Tušev dol (++)

8.
Dravograd (MB nadškofija)
Vrata

9.
Gornji Grad (CE škofija)
Gornji Grad (++)

10.
Gradno (KP škofija)
Krasno

11.
Hrušica (KP škofija)
Podbeže

12.
Ilirska Bistrica (KP škofija)
Koseze

13.
Klanec (KP škofija)
Ocizla

14.
Kočevje (NM škofija)
Klinja vas (++)

15.
Kostanjevica na Krki (NM škofija)
Oštrc

16.
Kostanjevica na Krki (NM škofija)
Ržišče

17.
Kožbana (KP škofija)
Senik

18.
Kranj – Zlato Polje (LJ nadškofija)
Rupa

19.
Kromberk (KP škofija)
Loke (++)

20.
Lozice (KP škofija)
Otošče

21.
Mavčiče (LJ nadškofija)
Praše

22.
Metlika (NM škofija)
Božakovo

23.
Mirna Peč (NM škofija)
Dolnji Globodol (++)

24.
Motnik (LJ nadškofija)
Motnik

25.
Movraž (KP škofija)
Smokvica

26.
Naklo (LJ nadškofija)
Okroglo

27.
Prebold (CE škofija)
Hom

28.
Prem (KP škofija)
Kilovče

29.
Sela pri Šumberku (NM škofija)
Arčelca

30.
Semič (NM škofija)
Rožni dol (++)

31.
Semič (NM škofija)
Sredgora – ohranjen le zvonik

32.
Stari trg ob Kolpi (NM škofija)
Gorenji Radenci (++)

33.
Stična (LJ nadškofija)
Metnaj

34.
Stopiče (NM škofija)
Črmošnjice

35.
Sv. Jedrt nad Laškim (CE škofija)
Govce

36.
Šentlovrenc (NM škofija)
Martinja vas

37.
Šmarje – Sap (LJ nadškofija)
Gornja Slivnica

38.
Šmartno pri Litiji (LJ nadškofija)
Gradišče

39.
Šmartno pri Slovenjem Gradcu (MB nadškofija)
Brda

40.
Velika Dolina (NM škofija)
Jesenice (++)

41.
Višnja gora (LJ nadškofija)
Kriška vas

42.
Volče (KP škofija)
Sela

43.
Vransko (CE škofija)
Ločica

44.
Zagorje (CE škofija)
Zagorje

45.
Zgornji Leskovec (MB nadškofija)
Velika Varnica

46.
Žužemberk (NM škofija)
Reber

KAPELE:

1.
Dobrova (LJ nadškofija)
Dobrova (++)

Gradiva:

Marija Magdalena – FILM (v ang.) – 2:30 min: https://www.youtube.com/watch?v=d385fB-94aU

Marija Magdalena (v ang.) – 3:56 min: https://www.youtube.com/watch?v=qBwyRUZh93c

Sv. Marija Magdalena (v hr.) – 2:18 min: https://www.youtube.com/watch?v=KW0-fNmc-bM

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Brigita Švedska: Sozavetnica Evrope
2029-07-23
Sv. Brigito Švedsko so celo protestanti sprejeli za svojo in jo častijo kot narodno svetnico.

Iz življenja …

Ta izredna žena prihaja iz ugledne švedske družine. Že kot otrok je imela videnje Križanega. Namesto da bi šla v samostan, se je pri štirinajstih letih poročila in z možem imela osem dobro vzgojenih otrok.
Njena hči Katarina Švedska je tudi svetnica (god 24. marca), in je uresničila materino zamisel o ustanovitvi samostana v Vadsteni. Sv. Brigita je namreč v zamaknjenju dobila naročilo, naj tam ustanovi nov red brigitink oz. red presvetega Odrešenika.
Sv. Brigita je po moževi smrti veliko sodelovala v javnem življenju Evrope tistega časa. Posredovala v konfliktih med vladarji in uspela zgraditi mir. Zavzemala se je za vrnitev papeža iz Avignona v Rim. Bila je velika romarica in obiskala celo Sveto deželo.
Zadnja leta svojega življenja je preživela v Rimu, kjer je leta 1373 umrla med sv. mašo. Svoje duhovne izkušnje je zapisala v knjigi Razodetja.
Papež sv. Janez Pavel II. jo je razglasil za sozavetnico Evrope.

Upodobitve
Umetniki jo najpogosteje upodabljajo kot redovnico s knjigo, peresom, srcem ali klečečo pred križem in mistično zamaknjeno.

Zavetnica
Sv. Brigita je zavetnica Švedske in Evrope, romarjev in vdov, priprošnjica za srečno zadnjo uro.

Gradiva:

Sv. Brigita Švedska (v ang.) – 2:06 min: https://www.youtube.com/watch?v=6Qnaf354tA8

Sv. Brigita Švedska (v hr.) – 3:44 min: https://www.youtube.com/watch?v=5AI2O-Vv6ao

Sv. Brigita Švedska (v hr.) – 11:39 min: https://www.youtube.com/watch?v=FhzJnbO2AX8

Sv. Brigita Švedska (v ang.) – 12:52 min: https://www.youtube.com/watch?v=VmFl8poDj-U

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Krištof: Zavetnik voznikov
2029-07-24
Na Krištofovo nedeljo (nedeljo, najbližjo godu sv. Krištofa) je pri nas od leta 1987 darovanje za vozila pod geslom »Za vsak srečno prevožen kilometer en stotin«, namenjeno misijonarjem.

Iz življenja …
O sv. Krištofu z gotovostjo vemo le, da je bil med preganjanjem kristjanov okoli leta 250 za časa vladanja cesarja Decija pretrpel mučeniško smrt.
Častijo ga na Vzhodu in Zahodu. Ko se je v 12. stoletju zaradi kuge njegovo češčenje močno razširilo, je v zvezi k njim nastalo veliko legend.
V enajstem stoletju je nastala legenda, ki je temelj umetnikom za njegovo upodabljanje. Kot velikan s poganskim imenom Offer je iskal najmočnejšega vladarja, ki bi mu služil; a ni našel nikogar, ki bi se ne bal še pred močnejšim. Puščavnik ga je seznanil z brezmejno Božjo močjo, ki bi se ji moral podrediti kot brodnik. Ko je nekoč prenesel otroka čez deročo reko, je čutil, da postaja čedalje težje, tako da ga je komaj prinesel na drugi breg. Otrok se mu je razkril kot Odrešenik, ki nosi breme celega sveta. Ta je velikana potlačil pod vodo, ga krsti in mu dal ime Kristoforus, kar pomeni nosilec Jezusa Kristusa.

Zavetnik
Zlasti v času kuge je postal eden izmed 14 priprošnjikov v sili. V vernem človeku se je utrdilo zaupanje, da kdor bo zjutraj pogledal podobo svetnika, tisti dan ne bo umrl nagle smrti. Zato je njegov portret mogoče najti na številnih cerkvah. Njegovo češčenje kot zavetnika potnikov pa je novejšega datuma.
Je zavetnik pomorščakov, popotnikov, voznikov, motoristov in letalcev.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo kot velikana s palico, ki čez reko na svoji rami nosi deteta Jezusa s svetom v roki.

Cerkve v Sloveniji
Sv. Krištofu sta pri nas posvečeni dve podružnični cerkvi, in sicer v župniji Gomilsko v kraju Grajska vas in Laško v kraju Gramen.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše
