Zavod za pastoralno dejavnost Pridi.com

Sv. Kamil de Lellis: Zavetnik bolnikov
2023-07-14
Duhovnik sv. Kamil de Lellis je ustanovil red kamilijancev, to je skupnost bolniških strežnikov za nego bolnikov in njihovo pastoralno oskrbo. Je zavetnik bolnikov in umirajočih, bolniških strežnikov in bolnišnic.

Iz življenja …

Kamil de Lellis se je rodil leta 1550 v Bucchianco v Italiji. Mati je kmalu umrla, očeta vojaka pa skorajda ni bilo doma. Šola mu ni dišala, raje se je potepal, kockal in kartal. Kasneje je postal vojak in šel v boj proti Turkom, a je bil ranjen. Ko je hudo zbolel, se je spreobrnil in vstopil v kapucinski samostan. Po nasvetu svojega prijatelja sv. Filipa Nerija je hodil v šolo, študiral teologijo in bil leta 1584 posvečen v duhovnika.
V hospicu sv. Jakoba v Rimu je ustanovil skupnost bolniških strežnikov za nego bolnikov in njihovo pastoralno oskrbo. To skupnost je papež leta 1591 povzdignilo v red. »Kamilijanci« so se kot zdravniki in terenski duhovniki udeleževali vojen proti Turkom in imajo veliko zaslug za izboljšanje bolniške strežbe v tedanjem času. Red se je kmalu razširil po Italiji, in to kljub velikim izgubam zaradi kuge in tifusa na strani požrtvovalnih redovnikov.
Umrl je 14. julija 1614 v Rimu.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo v črni redovni obleki z rdečim križem na prsih, v ekstazi z Božjo materjo ali s Križanim.

Zavetnik
Je zavetnik bolnikov in umirajočih, bolniških strežnikov in bolnišnic.

Gradiva:

Hiša sv. Kamila … (v ang.) – 2:02: https://www.youtube.com/watch?v=_1Bb5NvIOpI

Sestre sv. Kamila (ob glasbi) – 4:07: https://www.youtube.com/watch?v=kDh2z4uSAnA

Pripravila: Brigita R. Perše

Sveti Henrik II.: Sorodnik sv. Eme Krške
2023-07-13
Kralju sv. Henriku II. sta v Sloveniji posvečeni dve cerkvi. Tudi njegova žena je svetnica.

Iz življenja …
Rimsko-nemški cesar Henrik II. je bil rojen blizu Regensburga v Nemčiji, in je sorodnik sv. Eme Krške.
Leta 1002 je postal nemški kralj, dvanajst let kasneje rimski cesar. Vladal je med leti 1002 in 1024. Z uspešnimi vojnimi pohodi je zavaroval državne meje. Za svetnika pa ga Cerkev ni razglasila zaradi njegovih državniških sposobnosti, ampak predvsem zaradi njegove osebne pobožnosti.
Sporazumno s svojo ženo sv. Kunigundo, s katero je imel ljubeči zakon, vendar brez otrok, je cesar izročil svoje imetje Cerkvi in utrdil njeno strukturo. V času vladanja je v svojem cesarstvu imenoval 60 škofov, med njimi tudi svojega brata Bruna v Augsburgu. Na območju od severne Nemčije do južne Italije je ustanavljal škofije, samostane in cerkve. Po kronanju v Rimu je skupaj z ženo in s papežem Benediktom VIII. sklical sinodo v Rimu.
Umrl je 13. julija 1024 blizu Göttingena. Njegove posmrtne ostanke so prepeljali v Bamberg, kjer za časa svojega življenja ustanovil škofijo.
Kot svetnika so ga častili tudi v cerkvah na Slovenskem.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo s cesarsko krono, žezlom, modelom cerkve in s svojo soprogo.

Cerkve v Sloveniji
Sv. Henriku II. sta pri nas posvečeni dve podružnični cerkvi, in sicer v kraju Vonarje v župniji Sv. Ema (celjska škofija) ter na Pohorju v kraju Areh v župniji Sv. Martin na Pohorju (mariborska nadškofija).

Gradiva:

Sv. Henrik II. (v ang.) – 2:00 min: https://www.youtube.com/watch?v=-KN_Kuh730I

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sv. Mohor in Fortunat: Drugotna zavetnika ljubljanske nadškofije
2023-07-12
Sv. Mohor in Fortunat je pri nas posvečenih 28 cerkva. 500 let sta bila glavna zavetnika ljubljanske škofije. Njuno ime nosi tudi najstarejša založba pri nas Mohorjeva družba.

Iz življenja …
Sv. Mohor in Fortunat sta živela v 3. stoletju. Izhajala sta iz Singidunuma, današnjega Beograda v Srbiji.
Sv. Mohor je bil najverjetneje nižji klerik tukajšnjega škofa. Leta 303 je bežal pred preganjalci v Sirmium (današnja Sremska Mitrovica), kjer je pred poganskim sodiščem pogumno pričal za Kristusa, podobno kot diakon Fortunat. Oba sta umrla mučeniške smrti pod cesarjem Dioklecijanom, leta 303 ali 304.
V času preseljevanja narodov (okrog leta 400) pa so njune relikvije prenesli v Oglej, kjer je legenda sv. Mohorja spremenila v prvega škofa v Ogleju, sv. Fortunata pa v diakona, ki mu je bil tu v pomoč pri misijonarjenju.

Zavetnika

Sv. Mohor in Fortunat sta zavetnika Ogleja. Dolga stoletja (500 let) sta bila tudi glavna zavetnika ljubljanske škofije, od leta 1961 pa sta njena drugotna zavetnika. Njuno ime nosi tudi najstarejša založba Mohorjeva družba.

Upodobitve
Umetniki sv. Mohorja upodabljajo kot škofa, sv. Fortunata pa kot diakona v diakonskem oblačilu. V rokah imata palmovo vejico, v znamenje mučeništva.

Cerkve v Sloveniji
Pri nas so sv. Mohorju posvečene tri cerkve, obema (sv. Mohorju in Fortunatu) pa kar 28 cerkva, kot je razvidno iz spodnjih tabel.
Sv. Mohorju in Fortunatu so posvečene naslednje ŽUPNIJSKE CERKVE:

Gornji Grad (v CE škofiji),
Jarše (v LJ nadškofiji),
Pečine (v KP škofiji),
Podraga (v KP škofiji),
Ravnica (v KP škofiji),
Renče (v KP škofiji),
Žužemberk (v NM škofiji).

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Mohorju in Fortunatu:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Cerklje ob Krki (NM škofija)
Krška vas

2.
Čadram – Oplotnica (MB nadškofija)
Lačna gora

3.
Dolič (MB nadškofija)
Kozjak

4.
Horjul (LJ nadškofija)
Korena (++)

5.
Ig (LJ nadškofija)
Matena

6.
Izlake (LJ nadškofija)
Podlipovica (++)

7.
Kostanjevica na Krki (NM škofija)
Črneča vas

8.
Kotlje (MB nadškofija)
Podgora

9.
Moravče (LJ nadškofija)
Sveti Mohor

10.
Rogaška Slatina (CE škofija)
Male Rodne

11.
Selca (LJ nadškofija)
Zabrekve

12.
Sora (LJ nadškofija)
Osovnik

13.
Šentgotard (LJ nadškofija)
V Zideh

14.
Škocjan pri Novem mestu (NM škofija)
Goriška vas

15.
Šmarje – Sap (LJ nadškofija)
Sela

16.
Šmartno pri Litiji (LJ nadškofija)
Liberga (++)

17.
Šoštanj (CE škofija)
Šoštanj

18.
Vransko (CE škofija)
Stopnik

19.
Zavrč (MB nadškofija)
Turški vrh

20.
Žetale (CE škofija)
Kupčinji vrh

KAPELE:

1.
Piran (KP škofija)
Piran (++)

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Mohorju:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Brestanica (CE škofija)
Brestanica

2.
Laško (CE škofija)
Javornik

3.
Sv. Križ – Gabrovka (NM škofija)
Moravče

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Benedikt iz Nursije: Ustanovitelj benediktincev, zavetnik Evrope
2023-07-11
Sv. Benedikt iz Nursije, oče zahodnega meništva, ustanovitelj benediktincev, je najbolj znan po svojem redovnem pravilu, ki ga lahko povzamemo v treh besedah: »Moli in delaj!« Njegova sestra dvojčica Sholastika je tudi svetnica.

Iz življenja …
Sv. Benedikt se je rodil okoli leta 480 v Nursiji v Italiji v premožni družini, zaradi česar sta oba s sestro dvojčico sv. Sholastiko dobila odlično vzgojo. Ko so ga starši poslali na študij v Rim, je spoznal, da je tamkajšnje življenje, tudi v duhovniških krogih, zelo daleč od tistega, kar je želel Bog. Zato zapusti šolo in se umakne v votlino blizu mesta Subiaco, kjer tri leta živi popolnoma ločen od sveta, v odrekanju in pokori. Glas o njegovi svetosti se hitro razširi, zato ga mnogi pridejo gledat in poslušat. Razne skupine menihov ga vabijo, naj bo njihov duhovni oče (opat).
Po prvih poskusih vzpostavitve reda, pri katerih so ga nekateri razpuščeni menihi poskušali celo zastrupiti, je Benedikt v tej dolini Subiaco svoje privržence razdelil v dvanajst malih samostanov, katere je sam vodil kot opat. Tam je bil tudi samostan njegove sestre Sholastike.
Leta 529 se je skupaj z nekaterimi najboljšimi menihi preselil na goro Cassinium, kjer je postavil samostan Monte Cassino in kot duhovni vodja vseh napisal Redovniško pravilo (Regula), ki je postalo stoletno vodilo ne le benediktincem, temveč tudi večini zahodnih, evropskih redov. V njej se je oprl na starejšo tradicijo, zlasti egiptovskih in grških menihov ter očetov. Monte Cassino je zasvetil kot novo žarišče krščanske omike. Njegova redovna pravila lahko povzamemo v treh besedah: »Ora et labora!« (Moli in delaj!), kjer gre za skladno povezovanje dela in molitve, in s čimer je vplival na celotno zahodno miselnost.
Skupnost na Monte Cassinu je vodil vse do svoje smrti (21. marca 547), ki jo je sam vnaprej napovedal.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo v črni redovni obleki s kelihom in kačo, vrano s kruhom, knjigo pravil, pelikanom, z njegovo sestro dvojčico sv. Sholastiko.

Zavetnik
Papež Pavel VI. ga je leta 1964 razglasil za prvega zavetnika Evrope. Je tudi zavetnik zahodnega meništva, učiteljev, rudarjev, šolarjev in umirajočih; pomočnik priti vročici, vnetju, zastrupitvi in magiji.

Molimo
Sv. oče Benedikt, tebe je Bog blagoslovil z milostjo in imenom.
Ti si stoje in v molitvi, z dvignjenimi rokami proti nebu, izročil svojo čisto dušo v roke svojega Stvarnika.
Obljubil si, da boš ob zadnjem smrtnem boju močno varovati pred vsako hudičevo zanko vse tiste,
ki se bodo vsak dan spominjali tvoje častitljive smrti in tvoje blaženosti v nebesih.
Častitljivi oče Benedikt, prosimo te, varuj nas s svojim svetim blagoslovom,
da se nikdar ne bomo oddaljili od našega Gospoda Jezusa Kristusa, od tebe in vseh Božjih izvoljencev.
Prihiti nam na pomoč, kadar nas zli duh najbolj napada.
Brani in varuj nas ter nam izprosi veliki blagoslov za srce, dušo in vse naše življenje. Amen.
***
Sv. Benedikt, oče zahodnega meništva in zavetnik Evrope, tvoji duhovni sinovi so v tej stari celini zasadili krščanski korenine vere in kulture. Naj te korenine nikdar ne usahnejo, ampak obrodijo bogate sadove za čas in za večnost. Sveti Benedikt, zavetnik Evrope, prosi za naš slovenski narod in za vse prebivalce Evrope.

Cerkve na Slovenskem
Pri nas je sv. Benediktu posvečenih 9 cerkva (4 župnijske, 5 podružničnih).

ŽUPNIJSKE cerkve
Sv. Benediktu so posvečene župnije:

Kančevci (v MS škofiji),
Kresnice (v LJ nadškofiji),
Stranje (v LJ nadškofiji),
Sv. Benedikt V Slovenskih goricah (v MB nadškofiji).

PODRUŽNIČNE cerkve

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Podbrezje (LJ nadškofija)
Tabor

2.
Polica (LJ nadškofija)
Blečji vrh

3.
Sevnica (CE škofija)
Žigrski vrh

4.
Sladka gora (CE škofija)
Mestinje

5.
Stari trg pri Ložu (LJ nadškofija)
Kozaršče

Gradiva:

Sv. Benedikt, zavetnik Evrope (v hr.) – 4:59 min: https://www.youtube.com/watch?v=w4Uc4PU1rm4

Kdo je sv. Benedikt (v ang.) – 3:37 min: https://www.youtube.com/watch?v=OyC9D5CEhrQ

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Amalija: Kar trije njeni sinovi so svetniki
2023-07-10
Kar trije sinovi sv. Amalije so svetniki …

Iz življenja …
Sv. Amalija, znana tudi pod imenom Amalberga, je živela v 7. stoletju. Izhajala naj bi iz frankovskega kraljevega rodu in se je poročila s pobožnim vojvodo Witgerjem.
V zakonu se jima je rodilo več otrok, med drugim tudi sinovi Emeberto, Godulo in Reinaldo, ki jih Cerkev časti kot svetnike.
Z možem sta sklenila, da gresta v samostan, a Amalija je preživela moža. Živela je zelo spokorno, opravljala dela usmiljenja in se pripravljala na smrt.
Umrla je okoli leta 690, pokopana pa je blizu Bruslja.

Upodobitve
Umetniki sv. Amalijo najpogosteje upodabljajo z odprto knjigo in palmovo vejico v roki. Upodabljajo ko tudi z ribami in divjimi gosmi.

Zavetnica
Je zavetnica proti toči in škodi na polju.

Sveta Veronika Giuliani: Skrivnostna trpinka za spravo
2023-07-09
Klarisa – kapucinka sv. Veronka Giuliani je znana po svojem obsežnem Dnevniku, ki obsega 10 debelih zvezkov skupaj 22.000 rokopisnih strani. V njih opisuje svoje potovanje k Bogu …

Iz življenja …

Sv. Veronika Giuliani se je rodila leta 1660 v Italiji kot najmlajša od sedmih otrok premožnih staršev. Starši so ji pri krstu dali ime Uršula.
Ko je pri sedemnajstih letih vstopila k reformiranim klarisam (kapucinkam), je dobila ime Veronika. Živela je v samostanu v Citta di Castello pri Perugii. Trideset let je bila voditeljica novink, zadnjih enajst pa opatinja.
Obdarjena je bila z mističnimi doživetji: razodetji, vizijami, zamaknjenji. Leta 1716 so se ji pojavile svete rane. Veliko je trpela, vendar je trpljenje potrpežljivo prenašala.
Po spovednikovem naročilu je svoje duhovne in mistične izkušnje zapisovala v dnevnik, ki obsega deset debelih zvezkov. Papež Pij IX. je, potem ko je prebral ta dnevnik, rekel: »To ni svetnica, to je velika svetnica.«

Upodobitve
Umetniki sv. Veroniko najpogosteje upodabljajo kot redovnico (kapucinko), s stigmami, trnovo krono in križem.

Gradiva:

Sv. Veronika Giuliani (v ang.) – 1:57 min: https://www.youtube.com/watch?v=W0NuQjBNhGs

Sv. Veronika Giuliani – NAPOVEDNIK (v it.) – 12:14 min: https://www.youtube.com/watch?v=cv70EPngAlU

Sv. Veronika Giuliani, nevesta Križa (v it.) – 1:34 min: https://www.youtube.com/watch?v=Nv8HzKBFVqg

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sv. Akvila in Priscila: Sodelavca apostola Pavla, prva sveta zakonca?
2023-07-08
Sv. Akvila in Priscila sta bila sodelavca sv. Pavla, apostola narodov. Ta je v svojih pismih pustil trajen spomin nanju.
.
Iz življenja …
Sv. Akvila in Priscila sta bila zakonca. Bila sta Juda, ki sta postala zelo goreča kristjana. Zaradi tega sta bila zelo ljuba sv. Pavlu. Sveto pismo Nove zaveze jih omenja na več mestih, zlasti Apostolska dela (18,2-3) in Pavel v Pismu Rimljanom (16,3-4).
Ekseget Teofilo Garcia de Orbiso meni, da sta bila kristjana že pred prvim srečanjem s sv. Pavlom v Korintu. Pavel je pri njiju prebil eno leto in pol. Skupaj s sv. Pavlom sta odpotovala v Efez, kjer sta tudi ostala. Tu sta se poleg svoje obrti in trgovine goreče posvečala tudi apostolatu. Pavel se ju v pismih pogosto spominja s hvaležnostjo.

Gradiva:

Sv. Priscila in Akvila (v ang.) – 1:54 min: https://www.youtube.com/watch?v=2SVmAHEY3bg

Sv. Akvila in Priscila (v ang.) – 2:00 min: https://www.youtube.com/watch?v=9-6b3JvKibc

Sv. Akvila in Priscila (v ang.) – 1:29 min: https://www.youtube.com/watch?v=YxfzYYQ51gc

IZ FILMA – Priscila in Akvila razpravljata o begu (v ang.) – 1:27 min: https://www.youtube.com/watch?v=niL27_E7lmY

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Vilibald: Prvi angleški romar v Palestino?
2023-07-07
Ob prebivanju življenjepisa svetnikov odkrijemo primere, ko je iz ene družine izšlo več svetnikov.
In danes obhajamo god enega takega svetnika. Gre za sv. Vilibalda, ki se je rodil okoli leta 700 v Angliji v verni družini, v kateri so svetništvo dosegli oče sv. Rihard, brat sv. Vunibald in sestra sv. Valburga, in sicer zaradi apostolskega dela na evropski celini v 8. stoletju. V sorodu so bil s sv. Bonifacijem (t. i. »apostolom Nemčije«).

Iz življenja …
Starša sta Vilibalda, svojega prvorojenca, že kot triletnega dečka zaobljubila Bogu. Tedaj je namreč hudo zbolel. Petletnega sta ga poslala v samostan Waltham, v katerem je prejel dobro izobrazbo.
Pri dvajsetih letih je skupaj z bratom in očetom poromal v Rim. Oče je med potjo umrl, Vilibald pa je po dveh letih in pol poromal v Jezusovo domovino, kjer je ostal tri leta. Velja za prvega znanega angleškega romarja v Palestino. Njegov potopis je zelo dragocen.
Nato se je vrnil v Italijo, kjer ga je sprejel papež Gregorij III., ki mu je izrazil željo sorodnika sv. Bonifacija, da bi prišel misijonarit v Nemčijo.
Leta 740 ga je sv. Bonifacij v Eichstättu posvetil v škofa. Škof je bil skoraj pol stoletja in umrl v visoki starosti, leta 787. Njegove relikvije so v Eichstättu.

Upodabljanje
Umetniki ga upodabljajo kot škofa, z benediktinskim pravilom, dvema puščicama.

Gradiva:

Kdo je bil pravzaprav sv. Vilibald? (v nem) – 4:09 min: https://www.youtube.com/watch?v=dELKX8cL5oU

Vilibald iz Eichstätta (v nem.) – 2:42 min: https://www.youtube.com/watch?v=-x9qIVIiG_E

Po stopinjah sv. Vilibalda – romanje v južno Anglijo (v nem.) – 4:45 min: https://www.youtube.com/watch?v=pBYHtDAfhEY

Foto: Zajem zaslona
Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Marija Goretti: Umrla dvanajstletna, njen morilec se spreobrne
2023-07-06
Marija Goretti sodi med najmlajše svetnike. Umrla je stara komaj dvanajst let, ko je branila svoje devištvo.

Iz življenja …
Marija se je rodila leta 1890 v Corinaldu blizu obale Jadranskega morja. S trebuhom za kruhom se je družina Goretti preselila v okolico mesta Nettuno, kjer je oče čez eno leto umrl za malarijo. Mati vdova je skrbela za šest otrok, od katerih je bila Marija najstarejša. Bila je globoko verna, pogosto z rožnim vencem v rokah. Ko je mama garala na polju, je Marija prevzela gospodinjska dela. Sosedje so govorili, da je »angelski otrok« in jo drugim postavljali za zgled.
Pogosto jo je nadlegoval šestnajstletni Aleksander Serenelli, sin pijanega zakupnika, pri katerem so stanovali, a Marija je pred mamo molčala, ker je ni želela obremenjevati s tem. Usodnega 5. julija 1902 jo je hotel posiliti. Ker se mu je upirala, jo je z nožem štirinajstkrat zabodel, nato pa pustil v mlaki krvi ter pobegnil. Naslednjega dne je v bolnišnici umrla. Še nezavestna je ponavljala: »Nikar, Aleksander! To je greh. Prišel boš v pekel.«
Papež Pij XII. jo je leta 1950 razglasil za svetnico. Pri tej razglasitvi je bil prisoten tudi njen morilec Aleksander, ki sprva svojega dejanja ni obžaloval. (Obsojen je bil na trideset let prisilnega dela.) Šele čez nekaj let, ko mu je Marija Goretti v prikazanju dala cvetje, se je spreobrnil in po predčasnem izpustu vstopil h kapucinom. Marijo je imenoval »moj angel varuh«.

Upodobitve
Sv. Marijo Goretti umetniki najpogosteje upodabljajo kot lepo deklico s cvetjem v rokah.

Cerkve v Sloveniji

Pri nas je sv. Mariji Goretti posvečena župnijska cerkev v župniji Tržič – Bistrica.

Gradiva:

Sv. Marija Goretti (v hr.) – 3:09 min: https://www.youtube.com/watch?v=1lTBBH495ts

Sv. Marija Goretti (v ang.) – 3:58 min: https://www.youtube.com/watch?v=Zh6NS7FTrfA

Marija Goretti (v špan.) – 6:06 min: https://www.youtube.com/watch?v=Z1zIvGi91Og

FILM Nebeška lilija, o sv. Mariji Goretti (v slov.) – https://hi-in.facebook.com/z.marijegoretti.2/videos/premiera-filma-nebe%C5%A1ka-lilija-o-sv-mariji/2805041899733870/

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Ciril in Metod: Slovanska apostola, sozavetnika Evrope
2023-07-05
Brata sv. Ciril in Metod sta sozavetnika Evrope. Pravimo jima “Slovanska apostola”.

Iz življenja …
Sv. Ciril in Metod sta bila rodna brata, po rodu Grka, doma iz Soluna. Zaradi druženja s Slovani, ki jih ni bilo malo v bližini njunega rojstnega kraja, sta dobro obvladala tudi slovanski jezik.
Oba je med Slovane v Panoniji poslal bizantinski cesar Mihael, in sicer na povabilo moravskega kneza Rastislava, naj se mu pošlje misijonarjev, veščih slovanskega jezika za evangelizacijo Slovanov. Brata sta prevedla v slovanski jezik najpotrebnejše bogoslužne knjige ter tako postavila temelje slovanski krščanski kulturi. Upravičeno veljata za začetnika književnosti številnih slovanskih narodov. Veselo sta prišla na Moravsko kot navadna misijonarja. Kljub nasprotovanjem nekaterih, je evangelizacija hitro napredovala. Misijonsko delo je vodil mlajši brat Ciril, rojen leta 826, s krstnim imenom Konstanstin. Starejši Metod, rojen leta 812, pa je bil njegov sodelavec.

Ciril je umrl v Rimu leta 869, Metod pa med Slovani leta 885. Slovani smo bili evangelizirani zahvaljujoč tema dvema svetima bratoma, zato jima pravimo tudi “slovanska apostola”.
Sv. Ciril in Metod sta glavna zavetnika ljubljanske nadškofije in druga zavetnika mariborske škofije. Metod je glavni zavetnik murskosoboške škofije.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Elizabeta Portugalska: Mati ubogih
2023-07-04
Sv. Elizabeta nas uči, da moramo tam, kjer je prepad med ljudmi, graditi mostove, biti mirovniki. Uči nas tudi, da moramo pomagati ubogim ljudem.

Iz življenja …
Sv. Elizabeta je hči aragonskega kralja. Pri dvanajstih letih so jo iz političnih koristi poročili s portugalskim kraljem Dionizijem. Ob svojem nezvestem možu je veliko pretrpela, a je zanj veliko molila, tako da se je na koncu popolnoma spreobrnil in skesano umrl. Miroljubno je delovala v konfliktih med kraljem Dionizijem in sinom Alfonzom.
Kot vdova se je z večjo vnemo lotila dobrih del v korist revnih in bolnih. Postala je Frančiškova tretjerednica in se tik pred smrtjo pridružila sestram klarisam. Umrla je leta 1336.
Njeno telo je v Coimbri, kamor še danes prihajajo številni romarji.

Gradiva:

Sv. Elizabeta Portugalska (v hr.) – 2:37 min: https://www.youtube.com/watch?v=FTxegN_FhcI

Sv. Elizabeta Portugalska (v ang.) – 2:00 min: https://www.youtube.com/watch?v=NpOfLo_Q_iE

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Tomaž: Ali je res neverni?
2023-07-03
V splošni pogovorni rabi pravimo človeku, ki je pretirano skeptičen: »neverni Tomaž«. Zakaj Tomaž?

Iz življenja …
Sveti Tomaž je bil eden izmed apostolov, ki drugim apostolom ni verjel, ko so mu pripovedovali o srečanju z Vstalim Gospodom. Rekel je, da bo verjel v Jezusovo vstajenje, samo če se bo lahko dotaknil njegovih ran. Osem dni kasneje, ko se je Jezus zopet prikazal učencem, je Tomaža povabil, naj se s prstom dotakne njegovih ran. Tomaž se je tedaj odzval z najlepšo veroizpovedjo Nove zaveze: »Moj Gospod in moj Bog« (Jn 20,28).
Tedaj je Tomaž začel verjeti v Jezusovo vstajenje, Jezus pa ga je blago pokaral, ker je šele po dokazu začel verovati in blagroval tiste, ki niso videli, pa so verovali.
Je imel Tomaž manjšo vero od ostalih apostolov? Ali niso vsi apostoli na velikonočno jutro zavrnili sporočila Marije Magdalene o vstajenju? (Mr 16,11) V uri prvega srečanja z apostoli, med katerimi pa ni bilo Tomaža, jim je Jezus dal otipljiv dokaz, ki ga je kasneje zahteval tudi on. V tej luči na »dvomečega« Tomaža ne moremo gledati kot v veri slabotnejšega, temveč kot zglednega apostola. Imel je pogum, da je svojo negotovost izrazil pred vsemi.
Kmalu po Jezusovem vnebohodu se je Tomaž odpravil proti Vzhodu. Viri iz prvih stoletjih pravijo, da je prišel celo do Indije, kjer je pretrpel mučeniško smrt s sulico ali z mečem.
Legenda pravi, da naj bi se srečal celo s sv. Tremi kralji, jih krstil in postavil za škofe.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo, kako se dotika Jezusovih poveličanih ran, s knjigo, sulico ali mečem, kelihom oz. kamni.

Zavetnik
Je zavetnik arhitektov, gradbenikov, mizarjev in teologov; priprošnjik proti bolečninam v hrbtu in za dobro poroko. Med drugim je tudi zavetnik Vatikana.

Cerkve v Sloveniji
Pri nas je svetemu Tomažu posvečenih 35 cerkva (6 župnijskih, 29 podružničnih) in ena kapela.

ŽUPNIJSKE CERKVE posvečene sv. Tomažu:

Št.
ŽUPNIJA (Škofija)

1.
Krašnja (LJ nadškofija)

2.
Ljubljana – Zadobrova (LJ nadškofija)

3.
Novaki (KP škofija)

4.
Pliskovica (KP škofija)

5.
Stomaž (KP škofija)

6.
Sv. Tomaž pri Ormožu (MB nadškofija)

PODRUŽNIČNE cerkve posvečene sv. Tomažu:

Št.
ŽUPNIJA (Škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Begunje pri Cerknici (LJ nadškofija)
Topol

2.
Draga (KP škofija)
Vrhpolje

3.
Dragatuš (NM škofija)
Tanča gora (++)

4.
Hinje (NM škofija)
Vrh pri Hinjah

5.
Ivančna Gorica (LJ nadškofija)
Spodnja Draga

6.
Kal nad Kanalom (KP škofija)
Koprivišče

7.
Kobarid (KP škofija)
Idrsko

8.
Kranj – Šmartin (LJ nadškofija)
Zgornje Bitnje (++)

9.
Ledine (KP škofija)
Vrsnik

10.
Ljubljana – Zadobrova (LJ nadškofija)
Zadobrova

11.
Ovsiše (LJ nadškofija)
Češnjica

12.
Pirniče (LJ nadškofija)
Zgornje Pirniče

13.
Predoslje (LJ nadškofija)
Britof

14.
Preserje (LJ nadškofija)
Planinica

15.
Rateče – Planica (LJ nadškofija)
Rateče (++)

16.
Selca (LJ nadškofija)
Praprotno

17.
Stari trg pri Ložu (LJ nadškofija)
Vrh

18.
Šentjernej (NM škofija)
Gornja Stara vas

19.
Škocjan pri Novem mestu (NM škofija)
Velike Poljane (++)

20.
Škofja Loka (LJ nadškofija)
Brode

21.
Šmarje pri Jelšah (CE škofija)
Brecljevo

22.
Šmartno pri Slovenjem Gradcu (MB nadškofija)
Tomaška vas

23.
Šmartno v Tuhinju (LJ nadškofija)
Loke

24.
Vavta vas (NM škofija)
Gorenja Straža

25.
Velike Poljane (LJ nadškofija)
Velike Poljane (++)

26.
Vojnik (CE škofija)
Sv. Tomaž

27.
Vrabče (KP škofija)
Stomaž

28.
Vreme (KP škofija)
Famlje

29.
Žiri (LJ nadškofija)
Vrsnik

KAPELA:

1.
Koper – stolna župnija Marijinega Vnebovzetja
Koper

Med drugimi apostoli, Tomaž, si znan posebno ti …
Med drugimi apostoli,
Tomaž, si znan posebno ti,
zato naj danes te slavi
ta pesem z vso ljubeznijo.

Ljubezen je nagnila te,
da nisi bratom le verjel,
ko videli so Jezusa:
zahteval si od njih dokaz.

Ko pa dotaknil si se ran,
poln vere zgrudiš se na tla,
pobožno počastiš Boga:
tako je vera zmagala.

Za nas, ki nismo videli,
je tvoja vera vir moči,
pomaga nam, da Kristusa
še z večjim ognjem ljubimo.

Slavimo Kristusa, Boga,
ki naj nakloni tudi nam,
da živa vera nas navda
in nas privede v sveti raj. Amen.
(Vir: BM 1297)

Gradiva:

FILMSKI ODLOMKI s Tomažem v Bibliji (v ang.) – 2:29 min: https://www.youtube.com/watch?v=F8o4TrIA76U

Sv. Tomaž (v hr.) – 3:44 min: https://laudato.tv/emisije/katolicki-kalendar/katolicki-kalendar-3-7-2018-sveti-toma-apostol/

Sv. Tomaž (v ang.) – 3:20 min: https://www.youtube.com/watch?v=r4PFnbeV5Hc

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Oton Bamberški: Oče menihov in ubogih
2023-07-02
Škof sv. Oton je znan kot “oče menihov” in oče ubogih. Zakaj?

Iz življenja …
Sv. Oton iz Bamberga se je rodil leta 1062 na Švabskem v plemiški družini, a so mu starši umrli.
Bil je visoko izobražen v humanističnih vedah in teologiji. Užival je ugled na poljskem cesarskem dvoru Henrika IV. in zaupali so mu različne diplomatske službe.
Pozneje je postal škof v Bambergu in spodbujal pastoralno delo v škofiji. Misijonaril je med Slovani, od katerih so mnogi sprejeli krščanstvo ter ustanavljal nove škofije. Sezidal je več cerkva in okoli 27 samostanov. Zaradi svoje gorečnosti za versko prenovo, v kateri imajo pomembno vlogo tudi samostani, ga imenujejo tudi »oče menihov«. Kljub temu, da so bili dohodki njegove škofije veliki, je vse porabil za reveže, sam pa je živel zelo skromno. Najbolj pa je bil ponosen na dva hospitala – ustanovi za reveže.
Umrl je v Bambergu leta 1139, za svetnika je bil razglašen že petdeset let po svoji smrti.

Zavetnik
Je zavetnik škofij Bamberg in Berlin, pomočnik pri vročici in strahu pred vodo.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo v škofovskih občilih z modelom cerkve ali križem v rokah, pri nogah pa je lev ali pes.

Gradiva:

Sv. Oton Bamberški (v hr.) 1:53 min: https://www.youtube.com/watch?v=oLVT_nVUWVc

God škofa Otona Bamberškega (v nem.) – 14:12 min: https://gloria.tv/post/HxA13qVo3rg32RVJng7dbGRv7

Škofijska hiša sv. Otona Bamberškega (v nem.) – 1:50 min: https://www.youtube.com/watch?v=RIFW2GFLhxg

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Estera: Rešiteljica Judov
2023-07-01
Svetopisemska žena sv. Estera je zgled, kako se lahko tudi politična vprašanja rešujejo z molitvijo.

Iz življenja …
Esterina knjiga opisuje razmere Judov v perzijski državi v 5. stoletju pred Kristusom, torej v času kralja Ahasvera (Kserksa I., ki je vladal od 486 do 465 pred Kr.). Perzijski kralj se je poročil z lepo Estero, ki jo je v judovski veri in tradiciji vzgojil Mordohaj. Ker je grozila je nevarnost uničenja Judov v Perziji, Mordohaj prosi kraljico Estero, naj gre h kralju, da se to ne zgodi.
Estera je molila in prosila, da bi Gospod blagoslovil njeno posredovanje pri kralju. Bila je uslišana in Judje so se rešili.
V spomin na to rešite Judje vsako leto obhajajo praznik purim, ki ga praznujejo v mesecu adarju, to je februarju-marcu.

Gradiva:

Sv. Estera (v hr.) – 2:26 min: https://www.youtube.com/watch?v=LyNxcsdmJJw

Biblična zgodba o Esteri – napovednik (v ang.) – 1 min: https://www.youtube.com/watch?v=TV67YyWvfMc

Kraljica Estera (v ang.) – 36:19 min: https://www.youtube.com/watch?v=ATuRZ2925a4

Biblična zgodba o Esteri – ZA OTROKE (v ang.) – 20:00 min: https://www.youtube.com/watch?v=SaS_ePAjCvk

Zgodba o Esteri – RISANKA (v ang.) – 19:02 min: https://www.youtube.com/watch?v=Ssj3MR2XaV4

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Prvi sv. mučenci rimske Cerkve: Učenci apostolov
2023-06-30
Prvi sv. mučenci rimske Cerkve so bili umorjeni leta 64. Vsi so bili učenci apostolov. Zakaj so bili mučeni?
Cesar Neron je dal zažgati nekaj četrti Rima, da bi mu bilo v navdih pri ustvarjanju poezije. Ker pa je s tem razjezil Rimljane, se je cesar ustrašil in krivdo za požar zvalil na kristjane. Nedolžno umorjenih je bilo mnogo kristjanov rimske Cerkve, o čemer poročata konec 1. stoletja rimski pisec Tacit v svojih Analih (v tej knjigi obravnava različne dogodke iz rimske zgodovine) in papež sv. Klemen Rimski v svojem Klemenovem pismu Korinčanom.
Poročata, da so bili umorjeni na različne načine: razpeli so jih na križ, obešeni, vrženi v arene pred divje zveri, v ogenj …
Češčenje prvih mučencev rimske Cerkve se je razvilo vzporedno s češčenjem sv. Petra in Pavla.

Gradiva:

Prvi mučenci rimske Cerkve (v hr.) – 2:16 min: https://www.youtube.com/watch?v=MsPY676C_bQ

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sv. Peter in Pavel: Slovesni praznik
2023-06-29
Na današnji slovesni praznik se spominjamo sv. Petra, ki ga je Kristus določil za skalo, na kateri bo zidal svojo Cerkev in sv. Pavla, ki je ponesel njegovo ime med pogane.
Kljub temu, da sta si bila sv. Peter Peter in Pavel po izobrazbi, značaju in osebnosti zelo različna, ju skupaj proslavljamo. Hvalospev tega praznika ju takole označuje:
Peter je prvi izpovedal vero v Kristusa, tvojega Sina,
Pavel nam je globine te vere osvetlil.
Peter je združil v prvo Cerkev ostanek izvoljenega ljudstva,
Pavel pa je kot učitelj narodov oznanil evangelij odrešenja vsemu svetu.
Na različne načine sta zbirala eno Kristusovo družino, Cerkev.
Zato ju krščanski svet skupaj proslavlja in ju v nebesih druži skupni venec slave.

Cerkve v Sloveniji
Obema, sv. Petru in Pavlu je pri nas posvečenih 23 cerkva in 2 kapeli, kot je razvidno iz spodnjega seznama.

ŽUPNIJSKE CERKVE posvečene sv. Petru in Pavlu:

ŽUPNIJA (škofija)

1.
Hotiza (MS škofija)

2.
Lokovec (KP škofija)

3.
Osilnica (NM škofija)

4.
Ptuj – Sv. Peter in Pavel (MB nadškofija)

5.
Tinje (MB nadškofija)

6.
Tomaj (KP škofija)

7.
Vitanje (CE škofija)

8.
Vrhpolje (LJ nadškofija)

9.
Zagorje ob Savi (LJ nadškofija)

10.
Zavodnje (CE škofija)

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Petru in Pavlu:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Cerknica (LJ nadškofija)
Dolenje Jezero

2.
Črmošnjice (NM škofija)
Topli vrh

3.
Gradno (KP škofija)
Nozno

4.
Grosuplje (LJ nadškofija)
Slivnica (++)

5.
Livek (KP škofija)
Perati

6.
Murska Sobota (MS škofija)
Lukačevci

7.
Podmelec (KP škofija)
Loje

8.
Pregarje (KP škofija)
Brezovo Brdo

9.
Stara Cerkev (NM škofija)
Gornje Ložine

10.
Stara Cerkev (NM škofija)
Pugled

11.
Struge (LJ nadškofija)
Tisovec

12.
Sv. Križ – Podbočje (NM škofija)
Veliko Mraševo

13.
Šmarje pri Kopru (KP škofija)
Gažon

KAPELE:

1.
Beltinci (MS škofija)
Lipovci

2.
Stopiče (NM škofija)
Brezovica

Sv. Peter: Prvi papež
Sv. Peter je eden od dvanajsterih apostolov in prvi papež.
Bil je ribič z imenom Simon Jonov sin, doma v ribiški vasi Betsajdi onstran Genezareškega jezera. Bil je poročen, saj evangelisti omenjajo njegovo taščo. Nekega dne, ko je z bratom Andrejem lovil ribe, je k njima pristopil Jezus in ju povabil: »Hodita za menoj in naredil vaju bom za ribiča ljudi!« Jezus mu je dal vzdevek Skala (gr. Kefa, lat. Petrus), kar se prevaja Peter (Jn 1,42), s čimer je označil njegovo vodilno vlogo v Cerkvi. Peter je bil priča vsem posebnim dogodkom v Jezusovem življenju; nastopal je z nesporno avtoriteto kot predstavnik dvanajsterih apostolov. Ko je Peter Jezusa v Cezareji Filipovi priznal kot Mesija, Sina živega Boga, mu je Jezus obljubil: »Ti si Peter (Skala) in na to skalo bom sezidal svojo Cerkev … Dal ti bom ključe nebeškega kraljestva« (Mt 16,16-19). Predvsem na tej osnovi in na Jezusovem povabilu, naj pase njegove ovce in utrdi svoje brate (Jn 21,15-17; Lk 22,32), temelji pravica rimskih škofov, da vodijo katoliško Cerkev kot papeži.
Peter je bil sicer po značaju viharen; svojega učitelja je v času stiske kar trikrat zatajil in se nato kesal …
V Rim je prišel leta 43, potem ko je v Jeruzalemu skupaj z bratom Jakobom že vodil apostolsko Cerkev v Jeruzalemu in opravil več misijonskih potovanj. V Rimu je bil pod cesarjem Neronom okrog leta 64 križan z glavo navzdol. Nad njegovim grobom se dviga bazilika sv. Petra v Rimu.
Cerkev obhaja 22. februarja še praznik sedež apostola Petra.

Upodobitve
Umetniki ga običajno upodabljajo s ključi nebeškega kraljestva in knjigo v rokah; z narobe obrnjenim križem; redko s petelinom.

Zavetnik
Je zavetnik Cerkve, Rima, papežev, pekov, mesarjev, ribičev, mizarjev, urarjev, čolnarjev, zidarjev, spovednikov, spokornikov, devic, pomočnik proti kačinim ugrizom, vročini … in vremenski zavetnik.

Cerkve v Sloveniji
Pri nas je samo sv. Petru posvečenih 24 župnijskih cerkva, 38 podružničnih cerkva in 6 kapel, kot je razvidno iz spodnjega podrobnejšega seznama.
ŽUPNIJSKE CERKVE posvečene sv. Petru:

ŽUPNIJA (škofija)

1.
Blagovica (LJ nadškofija)

2.
Bočna (CE škofija)

3.
Buče (CE škofija)

4.
Črnomelj (NM škofija)

5.
Gornja Radgona (MS škofija)

6.
Klanec (KP škofija)

7.
Komenda (LJ nadškofija)

8.
Ljubljana – Sv. Peter (LJ nadškofija)

9.
Naklo (LJ nadškofija)

10.
Pivka (KP škofija)

11.
Povir (KP škofija)

12.
Preddvor (LJ nadškofija)

13.
Radeče (LJ nadškofija)

14.
Radovljica (LJ nadškofija)

15.
Selca (LJ nadškofija)

16.
Sv. Peter na Kristan vrhu (CE škofija)

17.
Sv. Peter na Kronski gori (MB nadškofija)

18.
Sv. Peter pod Svetimi gorami (CE škofija)

19.
Sv. Peter pri Mariboru (MB škofija)

20.
Šempeter pri Gorici (KP škofija)

21.
Šempeter v Savinjski dolini (CE škofija)

22.
Št. Peter – Otočec (NM škofija)

23.
Temnica (KP škofija)

24.
Žiče (MB nadškofija)

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Petru:

ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Ambrus (NM škofija)
Kamni vrh

2.
Begunje na Gorenjskem (LJ škofija)
Gora nad Poljčami

3.
Bloke (LJ nadškofija)
Studenec

4.
Brestanica (CE škofija)
Brestanica (++)

5.
Brezovica (KP škofija)
Odolina

6.
Čatež ob Savi (NM škofija)
Stankovo

7.
Dobrnič (NM škofija)
Korita

8.
Dolenja vas (LJ nadškofija)
Prigorica (++)

9.
Dragatuš (NM škofija)
Zapudje (++)

10.
Hrenovice (KP škofija)
Goriče

11.
Kamnik (LJ nadškofija)
Kamniške planine

12.
Kočevje (NM škofija)
Srednja Bukova gora – porušena

13.
Košana (KP škofija)
Volče

14.
Krkavče (KP škofija)
Sv. Peter

15.
Krkavče (KP škofija)
Sv. Duh

16.
Metlika (NM škofija)
Drašiči

17.
Mirna (NM škofija)
Žunovec

18.
Muta (MB nadškofija)
Ribičje

19.
Osek (KP škofija)
Vitovlje

20.
Polhov Gradec (LJ nadškofija)
Dvor

21.
Primskovo na Dolenjskem (NM škofija)
Primskovo na Dolenjskem

22.
Primskovo na Dolenjskem (NM škofija)
Ježni Vrh

23.
Raka (NM škofija)
Koritnica

24.
Ročinj (KP škofija)
Sv. Peter

25.
Sora (LJ nadškofija)
Ladja

26.
Stari trg pri Ložu (LJ nadškofija)
Lož

27.
Sv. Jakob ob Savi (LJ nadškofija)
Pšata (++)

28.
Sv. Rupert nad Laškim (CE škofija)
Olešče

29.
Sveta gora (LJ nadškofija)
Golče

30.
šentrupert (NM škofija)
žunovec

31.
Šentvid pri Stični (LJ nadškofija)
Dob

32.
Škofja Loka (LJ nadškofija)
Bodovlje

33.
Šmartno pri Litiji (LJ nadškofija)
Vintarjevec

34.
Tolmin (KP škofija)
Zatolmin

35.
Trebelno (NM škofija)
Gorenji Mokronog

36.
Trebnje (NM škofija)
Jezero

37.
Vipavski križ (KP škofija)
Dobravlje

38.
Želimlje (LJ nadškofija)
Vrh

KAPELE:

1.
Grgar (KP škofija)
Grgar (++)

2.
Ilirska Bistrica (KP škofija)
Ilirska Bistrica (++)

3.
Kranj – Šmartin (LJ nadškofija)
Šempetrska graščina

4.
Pečarovci (MS škofija)
Šalamenci

5.
Piran (KP škofija)
Piran

6.
Stara Cerkev (NM škofija)
Mlaka

Sv. Pavel: Pisec hvalnice ljubezni
Je teolog in mučenec, ki je napisal trinajst novozaveznih pisem.
Rodil se je v Tarzu v Mali Aziji (današnji Turčiji) z imenom Savel. Preganjal, mučil in pobijal je kristjane in bil prisoten pri umoru prvega krščanskega mučenca sv. Štefana.
Dogodek v Damasku pa je radikalno spremenil njegovo življenjsko pot. Po tem videnju Vstalega Gospoda je iz preganjalca Kristusa postal apostol. Iz Savla je postal Pavel. Vstali Gospod ga je vprašal za razlog njegovega početja: »Savel, Savel! Zakaj me preganjaš?« (Apd 9,4). Pavel je padel na tla. Ko se je postali na noge, ni videl ničesar, postal je slep. Pavel je po spreobrnjenju in daljši notranji in zunanji pripravi na svoje poslanstvo evangelij neustrašno ponesel poganskim ljudstvom. Zavedal se je, da ga je Kristus poklical za apostola. Odtlej ga pri širjenju Božjega kraljestva ni moglo nič ustaviti.
Napisal je več pisem, ki so postala del Svetega pisma Nove zaveze. Najbolj znana je prav gotovo hvalnica ljubezni (1 Kor 13).
Življenje je končal v Rimu v času Neronovega preganjanja kristjanov, okoli leta 67. Obsodili so ga na smrt z obglavljenjem, in zaradi česar je običajno upodobljen z mečem v roki.
Cerkev obhaja 25. januarja še praznik spreobrnitve apostola Pavla.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo s knjigo in mečem v rokah.

Zavetnik
Za zavetnik katoliškega tiska, delavcev, teologov, pastirjev, izdelovalcev šotorov, tkalcev, misijonarjev, škofov, izdelovalcev šotorov, Malte, mesta Rima in številnih mest po svetu. K njemu se zatekajo za dež in rodovitnost polj.

Gradiva:

Praznik sv. Petra in Pavla (v hr.) – 4:22 min: https://www.youtube.com/watch?v=9DNOjzGA5_M

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Irenej Lyonski: Luč zahodne Cerkve, Oče katoliške dogmatike
2023-06-28
Sv. škof Irenej Lyonski je oče katoliške dogmatike.

Iz življenja …
Sv. Irenej Lyonski se je rodil okoli 135 v Smirni v Mali Aziji (današnji Turčiji). Njegov glavni učitelj je bil sv. Polikarp, škof v Smirni, ki je bil učenec samega apostola sv. Janeza Evangelista.
Irenej je zapustil svojo domovino in se preselil v Lyon v Franciji, kjer je bila že v drugem stoletju živa krščanska skupnost. Tu je bil prezbiter škofa sv. Potina. Ko pa je ta leta 177 umrl mučeniške smrti, ga je Irenej nasledil na škofovskem sedežu. Z vso vnemo se je posvetil širjenju vere. V Cerkvi je deloval miroljubno, zlasti v času velike razprave o praznovanju velike noči.
Po vsej verjetnosti je tudi Irenej umrl mučeniške smrti, in sicer med letoma 202 in 203 v Lyonu.
Za seboj je pustil več teoloških del, v katerih razlaga vero Cerkve. Njegovo najbolj znano delo je Zoper krivoverstva v petih knjigah ter spis Razlaga apostolskega oznanjevanja. Zato ga nekateri imenujejo »oče katoliške dogmatike«, »luč zahodne Cerkve« in ga častijo kot cerkvenega očeta.

Zavetnik
Je zavetnik škofije Lyon.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo kot škofa z zvitkom oziroma knjigo in palmo mučeništva.

Gradiva:

Irenej Lyonski, Zoper krivoverstva, Predavanje br. Mirana Špeliča OFM (v slov.)

Irenej Lyonski (v ang.) – 40:11 min: https://www.youtube.com/watch?v=1dxxjY7rFlw

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Ema Krška: Prva slovenska svetnica?
2023-06-27
Kneginjo sv. Emo so vseskozi častili še posebej Slovenci, ki so organizirali velika romanja na njen grob, kljub temu, da še ni bila uradno razglašena za svetnico. Za svetnico jo je razglasil šele papež Pij XI. leta 1938.
V celjski škofiji, katere drugotna zavetnica je, sta ji posvečeni dve cerkvi.

Iz življenja …
Po starem izročilu naj bi se sv. Ema rodila leta 983 v ugledni plemiški družini na gradu Pilštajn na Kozjanskem, kjer so imeli njeni starši obsežna posestva.
Okoli leta 1010 se je poročila z grofom Viljemom. Skupaj sta posedovala velika posestva po Koroškem, Kranjskem in Štajerskem. Podpirala sta cerkev in dobro ljudi. Prva leta zakona sta preživela v ljubezni in veselju. Rodila sta se jima sinova.
A življenje jima ni prizanašalo s trpljenjem. Eden od sinov je umrl že v otroških letih, drugi sin pa je padel v boju. Ema je izgubila tudi moža, trdih zgodovinskih poročil, kdaj, kje in kako je umrl pa ni.
Ema je ostala sama. Na svojem ogromnem posestvu je dala postaviti številne cerkve in župnije. Njena odpoved svetu je dosegla vrh v zidavi mogočne cerkve in ženskega benediktinskega samostana v Krki (na Koroškem), v katerem je živela do svoje smrti leta 1045.
Izročilo pravi, da so se gradbeni delavci samostana v Krki pritožili, da niso prejeli dovolj plačila. Ema je prednje postavila mošnjiček z denarjem in jim rekla, naj si sami vzamejo iz njega toliko, kolikor si želijo. A zgrabili so prav toliko, kolikor jim je dala prej sama, vse drugo jim je zdrsnilo s prstov.
Nekaj let po njeni smrti je bil ta samostan ukinjen, na njenem mestu pa ustanovljena Krška škofija, ki ima zdaj sedež v Celovcu, še vedno pa se imenuje krška. Mogočna cerkev stoji še danes.
Sv. Emo so vseskozi častili še zlasti Slovenci, ki so organizirali množična romanja na njen grob, kljub temu, da še ni bila uradno razglašena za svetnico. Za blaženo je bila razglašena leta 1287, za svetnico pa šele leta 1938.

Upodobitve
Sv. Emo umetniki upodabljajo kot imenitno gospo z ustanovno listino, vrtnico ali modelom cerkve.

Zavetnica
Sv. Ema je zavetnica Koroške, Krške škofije; k njej se zatekajo pri očesnih boleznih, porodnice za srečen porod in tisti, ki si želijo otrok.

Cerkve na Slovenskem
V celjski škofiji, katere drugotna zavetnica je, sta ji posvečeni dve cerkvi, in sicer župnijska cerkev v kraju Sv. Ema ter pokopališka podružnična cerkev v kraju Kozje.

Gradiva:

Emina pesem (v nem.) – 4:10 min: https://www.youtube.com/watch?v=8VJ5ypWShXc

Sv. Ema (v nem.) – 20:59 min: https://www.youtube.com/watch?v=WAgQGrufwRo

Sv. Ema – pesem (v nem.) – 2:04 min: https://www.youtube.com/watch?v=vo6ERHBYOSA

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Jožefmarija Escriva: Svetnik našega časa, ustanovitelj Opus Dei
2023-06-26
Sv. Jožefmarija Escriva de Balaguer je svetnik našega časa.

Iz življenja …
Sv. Jožefmarija Escriva se je rodil leta 1902 v Barbastru v Španiji. Kmalu po prvi svetovni vojni, leta 1920 je vstopil v semenišče v Zaragozi. Poleg teološkega študija je zaključil tudi študij kanonskega prava. Za duhovnika je bil posvečen leta 1925. Pastoralno je deloval v škofiji Zaragoza, leta 1927 je odšel v Madrid.
Proučeval je svetost tako med laiki kot med duhovniki in v ta namen leta 1929 ustanovil Opus Dei. Namen te družbe je bil pomagati ljudem različnih socialnih slojev, da bi v sebi izoblikovali čim popolnejšo krščansko podobo (svetost) v izvrševanju svojega poklicnega dela.
Takoj po drugi svetovni vojni se je preselil v Rim ter skrbel za širitev Opus Dei po vsem svetu. Papež Janez Pavel II. je Opus Dei leta 1982 imenoval za osebno prelaturo.
Umrl je 26. junija 1975 v Rimu.
Papež Janez Pavel II. ga je leta 1992 razglasil za blaženega, leta 2002 pa za svetega, to je le 27 let po njegovi smrti.

Opus Dei
Duhovnost te družbe je strogo laična: od vseh članov duhovniki zavzemajo le dva odstotka. Najvodilnejši v njej so redni člani; ki živijo skupno in so neporočeni. Neporočeni so tudi pridruženi člani, ki pa živijo v lastnih družinah. Izredni člani družbe živijo svoje krščanstvo v zakonskem poklicu. Vsi njeni člani se trudijo svoje življenje oblikovati po idealih evangelija.

Njegovo delo “Pot”
Sv. Jožefmarija Escriva je napisal številna dela, a njegovo glavno delo je Pot, prevedeno v 42 jezikov. Nekaj njegovih misli:

Naj tvoje življenje ne bo neplodno. Pusti sledi za sabo. Razsvetljuj z lučjo svoje vere in ljubezni.
Ne reci: “Sem pač takšen … tak je moj značaj.” To je v resnici znak šibkosti tvojega značaja.
Naj bodo tvoja dejanja in besede takšne, da bodo vsi, ko te bodo videli ali slišali, rekli: “Ta prebira življenje Jezusa Kristusa”.
Vztrajaj v molitvi. Molitev je vedno plodna.

Gradiva:

Kdo je bil Jožefmarija Escriva? (v špan. – z ang. podnapisi) – 7:42 min: https://www.youtube.com/watch?v=5CC0bL9i1rg

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Prosper iz Akvitanije: Zavetnik pesnikov, učenec sv. Avguština
2023-06-25
Sv. Prosper iz Akvitanije je zavetnik pesnikov.

Iz življenja …
Sv. Prosper iz Akvitanije se je rodil okoli leta 390 v Akvitaniji v Galiji.
Bil je poročen, vendar je v dogovoru z ženo postal menih v Marseillu. Navdušen je bil nad teološkim naukom sv. Avguština. Velja za enega izmed njegovih najmlajših učencev.
Veliko truda je vložil v obrambo Avguštinovega nauka o milosti in svobodni človekovi volji. S prijateljem sv. Hilarijem je šel v Rim k papežu Celestinu I., da bi ta s svojim ugledom branil Avguštinov nauk, kar je tudi storil, in sicer tako, da je poslal poslanico škofom v Galijo o velikih Avguštinovih zaslugah za utrditev pravega nauka.
Zadnja leta je posvetil predvsem pisanju teoloških in bibličnih del, kronik in duhovne poezije. Njegovi spisi izdajajo človeka visoke kulture in izobrazbe.
Umrl je leta 463.

Upodobitve
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo s tonzuro in knjigo. V baziliki sv. Klementa v Rimu je upodobljen na eni izmed fresk.

Zavetnik
Je zavetnik pesnikov.

Gradiva:

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Jožef Cafasso: Učitelj sv. Janeza Boska
2023-06-23
Najbolj znan študent sv. Jožefa Cafassa je bil sv. Janez Bosko.
Ker je bil Cafasso majhen in z grbo na hrbtu, so ga vrstniki pogosto zasmehovali in poniževali …

Iz življenja …

Sv. Jožef Cafasso se je rodil leta 1811 v kmečki družini v Castelnuovo d’Asta blizu Torina, danes imenovanem Don Bosko, kot tretji izmed štirih otrok.
Ker je bil majhen in z grbo na hrbtu, so ga vrstniki pogosto zasmehovali in poniževali. A zaradi njegove stalne dobrote so ga kmalu vzljubili in hodili k njemu po nasvet. V njem se je skrival resnični bodoči duhovni voditelj in svetovalec.
Pri komaj dvaindvajsetih letih je bil posvečen v duhovnika. Nadaljeval je študij moralne teologije v Torinu, kjer je nasledil svojega profesorja, hkrati pa se je posvečal tudi običajnim mladim ljudem. Bil jim je učitelj in vzgojitelj, enako kot svojim študentom. Privabljal jih je z ljubeznivostjo, ne z grožnjami in ustrahovanjem. Obiskoval je bolne, umirajoče, zapornike, obsojene na smrt. Slednji so mu bili še posebej dragi. Bodril jih je v veri v Boga.
Leta 1848 je postal tudi rektor duhovniškega doma. Zelo se je zavzel za duhovniške kandidate in jih vodil z duhovnimi vajami in z zgledom.
Umrl je za pljučnico 23. junija 1860, star devetinštirideset let.
Njegov najbolj znan študent in hkrati njegov prvi življenjepisec je bil sv. Janez Bosko. O svojem svetem učitelju pravi, da je »vzor duhovniškega življenja, odličen učitelj duhovnikov, oče ubogih, svetovalec dvomljivcem, tolažnik bolnim, odlično okrepčilo umirajočim, podpora …«

Zavetnik
Je zavetnik jetnikov, zaporov in zaporniških kaplanov.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo kot duhovnika srednjih let v preprostem črnem talarju s sklenjenimi rokami.

Gradiva:

Sv. Jožef Cafasso (v ang.) – 1:28 min: https://www.youtube.com/watch?v=1zktn0sqm68

Sv. Jožef Cafasso (v hr.) – 2:55 min: https://www.youtube.com/watch?v=SD0QfXXMT04

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Ahac in tovariši: Kako so povezani s Turjakom?
2023-06-22
Sv. Ahac je pri nas zelo priljubljen odkar so Kranjci na njegov god leta 1593 pri Sisku premagali Turke pod vodstvom Andreja Turjaškega. Je eden od štirinajstih zavetnikov v sili.

Iz življenja …
O sv. Ahacu vemo malo zgodovinskega. Bil je mučenec iz Kapadokije.
Izročilo pravi, da je bil poveljnik rimske legije – 10.000 vojakov. Dokler je bil pogan, ni imel sreče v bojih, ko pa se je dal krstiti skupaj s svojimi vojaki krstiti, je začel zmagovati. Cesar Hadrijan je želel privesti svojega častnika nazaj v poganstvo, a ker tega ni dosegel zlepa, je dal Ahaca mučiti. Naposled so ga skupaj z njegovo legijo gnali na goro Ararat v Armeniji, kjer so jih križali.

Zakaj je tako priljubljen pri nas?
Sv. Ahac oziroma Ahacij je postal pri nas zelo priljubljen, odkar se je na dan njegovega godu leta 1508 v Idriji odprla izdatna žila živega srebra, in odkar so Kranjci na njegov god leta 1593 pri Sisku premagali Turke pod vodstvom Andreja Turjaškega.

Zavetnik
Je eden štirinajstih zavetnikov v sili.

Cerkve na Slovenskem
Pri nas je sv. Ahacu posvečenih deset podružničnih cerkva, kot je razvidno iz spodnjega seznama.

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Ahacu:

Št.
ŽUPNIJA (škofija)
NASELJE s cerkvijo

1.
Bohinjska Bistrica (LJ nadškofija)
Nemški rovt

2.
Brestanica (CE škofija)
Stranje (++)

3.
Budanje (KP škofija)
Budanje

4.
Gozd (LJ nadškofija)
Kališče

5.
Ledine (KP škofija)
Ledinske Krnice

6.
Plave (KP škofija)
Prelesje

7.
Šentjur pri Celju (CE škofija)
Stopče

8.
Št. Ilj pod Turjakom (MB nadškofija)
Straže

9.
Turjak (LJ nadškofija)
Mali Ločnik

10.
Žužemberk (NM škofija)
Trebča vas

Foto: wikipedia.org
Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Alojzij Gonzaga: Pomočnik pri izbiri poklica
2023-06-21
Sv. Alojzij Gonzaga je najpogosteje upodobljen kot deviški mladenič z lilijo.
Je zavetnik mladih, zlasti študentov; je pomočnik pri izbiri poklica, ker je znal izbrati!

Iz življenja …
Rodil se je 9. marca 1568 na gradu Castiglione v Italiji kot najstarejši sin od sedmih otrok. Ker je bil zelo slaboten novorojenček, so ga krstili v sili, in preživel je.
Oče ga je uril v vojaških spretnostih kot bodočega dediča grofije, a za razliko od večine ljudi, ki zgrabijo za vse ponujeno, je Alojzij brez večjega razmisleka hodil po poti odpovedi!
Pri devetih letih je v cerkvi v Firencah pred Marijino podobo naredil zaobljubo čistosti za vse življenje. Ker je živel v razkošju, sijaju in nenehnih zabavah, je bil namreč precej izpostavljen tovrstnim skušnjavam. Kasneje so ga klicali: »deviški mladenič«.
Pri sedemnajstih je sledil nov korak v odrekanju. Mladi Alojzij se je kljub očetovemu nasprotovanju odrekel dediščini in vse prepustil mlademu bratu Rudolfu.
Sam je vstopil k jezuitom v Rimu, kjer je živel skromno in preprosto redovno življenje. Glavno oporo je našel v predani molitvi, stalnem pogovoru z Bogom. Prav zaradi tega ga umetniki pogosto upodabljajo kot mladeniča pred razpelom.
Zelo rad pa je pomagal ljudem. Ko je v Rimu razsajala kuga, je prostovoljno stregel bolnikom in se pri tem tudi sam okužil s to strašno boleznijo.
Umrl je 21. junija 1591, star komaj triindvajset let.

Upodobitve
Umetniki sv. Alojzija Gonzaga ga upodabljajo v jezuitski obleki z lilijo, križem, lobanjo ali rožnim vencem.

Zavetnik
Je zavetnik mladih, zlasti študentov; je pomočnik pri izbiri poklica, ker je znal izbrati!; proti kugi in očesnim boleznim.

Gradiva:

Sv. Alojzij Gonzaga (v hr.) – 2:13 min: https://www.youtube.com/watch?v=4oIN59r1TEA

Sv. Alojzij Gonzaga (v ang.) – 2:24 min: https://www.youtube.com/watch?v=tPFuzRc2_GI

Sv. Alojzij Gonzaga (v ang.) – 1:53 min: https://www.youtube.com/watch?v=0sdVw8cL-GA

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Marjeta Ebner: Blažena mistikinja po 600 letih
2023-06-20
Marjeta Ebner je srednjeveška mistikinja.

Iz življenja …
Marjeta Ebner se je rodila okoli leta 1291 v Donauwörthu v Nemčiji v plemiški družini.
Petnajstletna je vstopila v bližnji samostan dominikank. V tem samostanu je bila od svojega enaindvajsetega leta nenehno bolna; ni mogla jesti ne piti, tako da se je vedno bolj umikala od samostanske skupnosti. Pojavile so se ji otekline in ohromelost, tako da je bila priklenjena na posteljo. V tem času je imela videnja, v katerih se je neprestano pogovarjala z Jezusom. Zelo je gojila pobožnost do Srca Jezusovega in delala strogo pokoro, pa četudi je bila zaradi tega zelo krhka.
Leta 1325 se je za dve leti vrnila domov zaradi oboroženih spopadov okrog samostana. Tedaj se je njeno zdravje vidno izboljšalo. Ko se je v samostanu ponovno vzpostavilo redovno življenje, se je bolj povezana s skupnostjo.
Pri enainštiridesetih letih je prvič srečala duhovnika Henrika iz Nördlingena, ki jo je duhovno spremljal. Seznanil jo je s spisi mistikov in jo spodbujal, naj svoje izkušnje zapisuje še naprej. Marjeta je namreč začela pisati duhovne zapiske že od leta 1312. In tako je počasi nastal njen dnevnik z naslovom »Knjižica«. V njem so zapisane njene vizije, molitve in izvlečki iz pisem.
Naj omenimo kot znamenitost, da je njeno dopisovanje z duhovnim spremljevalcem najstarejše ohranjeno dopisovanje v nemškem jeziku.
Marjeta je umrla 20. junija 1351 v Mödingenu.
Šele po 600 letih češčenja jo je papež Janez Pavel II. leta 1979 razglasil za blaženo.

Upodobitve
Umetniki jo upodabljajo kot redovnico dominikanko s križem in otrokom, v zamaknjenju.

Gradiva:

Marjeta Ebner (v nem.) – 3:22 min: https://www.youtube.com/watch?v=Hy0FZRoRgfM

Bl. Marjeta Ebner (v hr.) – 2:13 min: https://www.youtube.com/watch?v=PB7g33xzk0s

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Romuald: Ustanovitelj reformirane veje benediktinskega reda
2023-06-19
Sv. Romuald je ustanovitelj stroge reformirane veje benediktinskega reda, imenovane kamaldulenski red.

Iz življenja …
Sv. Romuald se je rodil okoli leta 950 v Raveni v Italiji.
Potem ko je njegov oče v dvoboju ubil sorodnika, je Romuald kmalu vstopil v benediktinski samostan Sv. Apolinarija v Classe blizu Ravene.
V tem samostanu ni bil zadovoljen z redovno disciplino, saj so se mu zdeli premalo strogi. Zato je odšel živel kot puščavnik v okolico Benetk.
Leta 1023 je v Camaldoli ustanovil majhno puščavniško naselbino, ki se je kasneje razvila v samostan strogega kamaldulenskega reda. V tem samostanu je namreč zaživela strožja veja benediktincev, ki so se osamosvojili.
Sv. Romuald je umrl leta 1027 v samostanu Val di Castro pri Fabrianu v bližini kneževine San Marino.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo kot bradatega puščavnika v beli redovniški obleki kamaldulencev s širokimi rokavi, z nebeško lestvijo, knjigo oziroma lobanjo.

Zavetnik
Je zavetnik reformirane veje benediktinskega reda, imenovane kamaldulenski red.

Gradiva:

Sv. Romuald (v hr.) – 2:06 min: https://www.youtube.com/watch?v=IeMKWD1r1wk

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveta Elizabeta: Videnja po cele tedne
2023-06-18
V času življenja je bila bolj znana kot njena znana vrstnica in vzornica sv. Hildegarda iz Bingena.

Iz življenja …

Elizabeta se je rodila leta 1129 v Nemčiji. Že dvanajstletna je zapustila svojo plemiško družino in vstopila k benediktinkam v Schönauu. Pri sedemnajstih letih je naredila zaobljube, deset let kasneje pa že vodila ženski samostan. Živela je skrito in odmaknjeno življenje.
Bolna in šibka žena je bila tako stroga do sebe, da jo je njena prijateljica sv. Hildegarda iz Bingna v pismu opomnila, naj ne pretirava.
Dejansko je sv. Elizabeta pri triindvajsetih letih hudo zbolela in po tem nikoli več popolnoma okrevala. Tedaj je imela hudo duševno krizo, po kateri je imela številna videnja in zamaknjenja, ki so trajala tudi po cele tedne. V njih se je pogovarjala z Jezusom, Marijo in svetniki. Nekoč je začela po videnju tekoče govoriti latinsko, čeprav se latinščine ni nikoli učila.
Videnja je zapisal njen rodni brat Egbert, menih in kasnejši opat v bližnjem samostanu.
Umrla je stara komaj petintrideset let, 18. junija 1164 v Schönauu v Nemčiji.
Elizabeto, ki je bila v času življenja bolj znana kot njena znana vrstnica in vzornica sv. Hildegarda iz Bingena (goduje 17. septembra), so ljudje kmalu začeli častiti kot svetnico.

Upodobitve
Umetniki jo upodabljajo kot opatinjo s knjigo, včasih tudi med videnjem.

Gradiva:
https://gloria.tv/post/XSKMdVQVPZuS1BFfSVp3juQKi

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Albert Chmielowski: Nadarjen slikar
2023-06-17
Sv. papež Janez Pavel II. je napisal dramo Brat našega Boga, posvečeno br. Albertu Chmielowskemu, ki je ustanovil inštitut služabnikov revnih »Družbo Albertincev« in »Družbo Albertink«.

Iz življenja …
Adam Chmielowski se je rodil leta 1845 v aristokratski družini blizu Krakova na Poljskem.
Ker je zgodaj ostal brez staršev, so nanj skrbeli sorodniki.
Ko je leta 1863 sodeloval v uporu proti Rusom in je bil ranjen in zajet, so mu brez anestezije amputirali nogo in postal je invalid.
Odkril je slikarski talent in študiral slikarstvo v Parizu in Münchnu.
V domovino se je vrnil pri tridesetih letih in svoje umetniško ustvarjanje posvetil Božji slavi.

Odkril je materialno in duhovno stisko ljudi in se odločil, da jim bo pomagal. Navdušil ga je sv. Frančišek. Nosil je frančiškanski habit in dobil redovno ime brat Albert. Izrekel je zaobljube po pravilih tretjega reda sv. Frančiška in ustanovil inštitut služabnikov revnih »Družbo Albertincev«, ustanovil pa je tudi žensko vejo družbe »Družbo Albertink«. Za časa svojega življenja je odprl 21 samostanov.
Bil je tudi človek molitve.
Umrl je na sam božič leta 1916 v sirotišnici, ki jo je sam ustanovil.
Leta 1983 ga je razglasil za blaženega, šest let kasneje pa za svetnika.

Gradiva:

Sv. Albert Chmielowski (v ang.) – 1:13 min: https://www.youtube.com/watch?v=fbVQIKBP4Lk

Sv. Albert Chmielowski (v hr.) – 2:48 min: https://www.youtube.com/watch?v=ApynD1FlPPQ

Sv. Albert Chmielowski (v ang.) – 1:29 min: http://www.catholictv.org/shows/encounter/saint-albert-chmielowski

Albert Chmielowski – Prijatelj ubogih (v nem.) – 28:52 min: https://www.youtube.com/watch?v=gd59ERlKLiQ

FILM o Adamu »Albertu« Chmielowkem – Brat našega Boga (v poljš.) – 1:59:02 min: https://www.youtube.com/watch?v=l9h53jYvDRg

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Vid: Je češenj sit?
2023-06-17, 2023-06-15
Znan pregovor: “Sv. Vid je češenj sit”, omeni, da so češnje dozorele in jih po tem dnevu ni več priporočljivo jesti.
V Goriških Brdih prirejajo okrog njegovega godu prireditev Praznik češenj.

Iz življenja …
Sv. Vid se je rodil konec 3. stoletja na Siciliji v bogati poganski družini. V rani mladosti sta ga v krščanski veri poučili vzgojiteljica Krescencija in učitelj Modest.
Bil je živahen fant. Bog je po njem delal čudeže, tako da se je celo sam cesar Dioklecijan zanimal zanj in ga povabil v Rim, da bi ozdravil njegovega sina epilepsije. Izročilo pravi, da ga je tudi ozdravil, toda namesto nagrade, so ga mučili in usmrtili. Med mučenjem je divjala strašna nevihta, tako da se je zemlja tresla.
Češčenje sv. Vida se je hitro razširilo zlasti med slovanskimi narodi.

Upodabljanje
Umetniki sv. Vida najpogosteje upodabljajo kot lepo oblečenega dečka s knjigo, peresom, kruhom, kotlom, petelinom, levom, zajcem …

Zavetnik
Sv. Vid je eden izmed 14 priprošnjikov v sili. Je zavetnik mladine, lekarnarjev, rudarjev, čistosti, proti neplodnosti, hišnih živali, proti steklini, epilepsiji in kačam; proti boleznim oči in ušes, nemih in gluhih; proti streli, neurju in požaru.

Cerkve v Sloveniji
Pri nas je sv. Vidu posvečenih 41 cerkva (16 župnijskih, 25 podružničnih) in dve kapeli, kot je razvidno iz spodnjih tabel.

ŽUPNIJSKE CERKVE posvečene sv. Vidu:

Št.
ŽUPNIJA

1.
Črniče (KP škofija)

2.
Duplje (LJ nadškofija)

3.
Ljubljana – Šentvid (LJ nadškofija)

4.
Lučine (LJ nadškofija)

5.
Podnanos (KP škofija)

6.
Preserje (LJ nadškofija)

7.
Sv. Vid nad Cerknico (LJ nadškofija)

8.
Sv. Vid nad Valdekom (MB nadškofija)

9.
Sv. Vid pri Planini (CE škofija)

10.
Sv. Vid pri Ptuju (MB nadškofija)

11.
Šentvid pri Grobelnem (CE škofija)

12.
Šentvid pri Stični (LJ nadškofija)

13.
Šentviška gora (KP škofija)

14.
Vedrijan (KP škofija)

15.
Vojščica (KP škofija)

16.
Želimlje (LJ nadškofija)

PODRUŽNIČNE CERKVE posvečene sv. Vidu:

Št.
ŽUPNIJA
NASELJE s cerkvijo

1.
Bizeljsko (CE škofija)
Janžev vrh

2.
Brdo (LJ nadškofija)
Šentvid pri Lukovici (++)

3.
Cerknica (LJ nadškofija)
Martinjak

4.
Čatež ob Savi (NM škofija)
Čatež ob Savi

5.
Črnomelj (NM škofija)
Doblička gora

6.
Dobrepolje – Videm (LJ nadškofija)
Kompolje

7.
Dolenja vas (LJ nadškofija)
Rrakitnica

8.
Dravograd (MB škofija)
Dravograd

9.
Hrušica (KP škofija)
Hrušica

10.
Jelšane (KP škofija)
Nova vas

11.
Kanal (KP škofija)
Spodnje Nekovo

12.
Knežak (KP škofija)
Šembije (++)

13.
Novo mesto – Šmihel (NM škofija)
Ljuben

14.
Osilnica (NM škofija)
Bosljiva Loka (++)

15.
Podzemelj (NM škofija)
Griblje (++)

16.
Stari trg ob Kolpi (NM škofija)
Lazi

17.
Suhor (NM škofija)
Jugorje (++)

18.
Sv. Duh – Veliki trn (NM škofija)
Ravne

19.
Sv. Ema (CE škofija)
Vidovica

20.
Šenčur (LJ nadškofija)
Visoko

21.
Šentjernej (NM škofija)
Gorenje Mokro polje

22.
Vitanje (CE škofija)
Hudinja

23.
Vuzenica (MB nadškofija)
Sv. Vid

24.
Zavodnje (CE škofija)
Sleme

25.
Zdole (CE škofija)
Kostanjek

KAPELI:

1.
Bogojina (MS škofija)
Strehovci

2.
Zgornji Tuhinj (LJ nadškofija)
Planina

Gradivo:

Sv. Vid (v hr.) – 2:08 min: https://www.youtube.com/watch?v=v5YDX2ssfh4

14 priprošnjikov v sili (v ang.) – 5:35 min: https://www.youtube.com/watch?v=noCbnZ9x02Y

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Beno iz Meissna: Apostol Slovanov
2023-06-16
Imenujemo ga tudi apostol Slovanov. Ob njem so se ljudje množično spreobračali …

Iz življenja …
Rodil se je okoli leta 1010 blizu Hildesheima v Nemčiji v saški plemiški družini.
Že kot petletnega so ga poslali k stricu škofu Bernwardu v bližnje mesto Gildesheim, da bi se izobraževal. Osemnajstleten je šel na študij v Rim in tam doktoriral. Po končanem izobraževanju je Beno ostal, dokler ni stric umrl, kmalu zatem pa se je pridružil samostanu v Hildesheimu.
Kljub temu, da je ljubil samoto, ga je cesar kmalu po duhovniškem posvečenju postavil za kanonika v zavodu Goslar, kjer je dvajset let vodil šolo.
Leta 1066 je postal škof v Meissnu. Svojo škofijo je v štiridesetih letih zelo prenovil. Vse svoje premoženje je razdal in živel skromno. Ker je bil zelo priljubljen in so se ljudje množično spreobračali, ga imenujejo tudi apostol Slovanov. Ker se ni vedno strinjal s cesarjem glede cerkvenih zadev, ga je ta dal dvakrat zaprti.
V zvezi z njim je znanih več čudežev. Najbolj znan je tisti z ribo in ključem. Ko je cesar škofa Bena odstavil iz škofovskega sedeža in je moral zapustiti Meissen, je ključ katedrale vrgel v Labo, da bi cesarju preprečil vstop vanjo. A ko se je po oprostitvi vračal iz Rima in se je ustavil v nekem svetišču zunaj mesta je na svojem krožniku med obedom velike ribe našel prav ta ključ med škrgami. Tako so gostitelji spoznali, da je to priljubljeni škof.
Umrl je v visoki starosti 16. junija 1106 v Meissnu, za svetnika pa je bil razglašen leta 1523.
Danes njegove relikvije počivajo v Münchnu.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo v škofovski obleki; ob njem sta riba s ključi v ustih in knjiga.

Zavetnik
Častijo ga ribiči; je priprošnjik proti kugi, neurju in suši.

Gradiva:

Škof Beno iz Meissna – napovednik filma (v nem.) – 2:09 min: https://www.youtube.com/watch?v=1Nf4oU3ohLs

Škof Beno iz Meissna – napovednik razstave »Zaklad ni zlato« – 1:18 min : https://www.youtube.com/watch?v=xWyiO3_hsrk

Pripravila: dr. Brigita R. Perše
