Sveti Nikolaj: Eden najbolj priljubljenih svetnikov, poznan po svoji dobroti
2027-12-06
Sv. Miklavž, kakor navadno imenujemo sv. Nikolaja, je eden najbolj priljubljenih svetnikov, poznan po svoji dobroti in ljubezni. Okrog hodi na predvečer 6. decembra v spremstvu angelov in parkeljnov ter pridnim prinaša darila, porednim pa šibe …
Pridi sv. Nikolaj in obišči nas sedaj.
Vsi te pričakujemo, vsi se že radujemo.
Pridnim boš darov delil,
saj sem zmerom dober bil.
Če ne veš, kje sem doma, naj te angelček pelja.

Iz življenja sv. Miklavža
Sv. Nikolaj (Miklavž) se je rodil proti koncu 3. stoletja kot edini otrok že starejšim bogatim in pobožnim staršem v maloazijski Patari. V dobroti ju je mali sv. Nikolaj posnemal. Omogočila sta mu dobre šole, njegov stric, škof v Miri, pa ga je posvetil v duhovnika.
Po smrti svojih zgodaj umrlih staršev je sv. Nikolaj podedovano premoženje razdelil med reveže.
Ko je v Miri umrl škof, so se verniki po goreči molitvi odločili, da bo škof tisti duhovnik, ki bo naslednje jutro prvi stopil v cerkev. In to je bil sv. Nikolaj. Ko je postal škof, so kristjane sprva še preganjali; tudi sam je bil zaradi vere v ječi. Leta 325 se je udeležil koncila v Niceji. Umrl je 6. decembra okoli leta 345/351 v visoki starosti v Miri v današnji Turčiji. Že kmalu po smrti so ga začeli častiti kot svetnika.

Miklavževa dobrota
Okoli sv. Nikolaja se je spletlo veliko legend. Vse pa govorijo o njegovi dobroti, skrbi za reveže in pravičnosti.
Najbolj znana je gotovo tista, ki govori, kako je pomagal obubožanemu sosedu, da je lahko poročil svoje tri hčere. Ker oče ni imel denarja, da bi jim zagotovil dostojno poroko, jih je nameraval poslati v javno hišo, kjer bi zaslužile dovolj denarja za doto. Ko je za to izvedel Nikolaj, jim je ponoči skozi okno vrgel mošnjo zlatnikov (oz. tri kepe zlata) in jim s tem zagotovil dostojno poroko. Pri tem dejanju pa ga je videl in prepoznal sosed. Nikolaj ga je sicer rotil, naj o tem molči, a on je ta pripetljaj »razbobnal« po celem mestu. Tako je Nikolaj postal prijatelj revnih.
Spet druga legenda pravi, da je rešil mornarje nevarnosti na morju s tem, ko se je podal na krov, umiril vihar in ladjo varno pripeljal v pristanišče. Zato je postal tudi zavetnik mornarjev.
Na daljavo je rešil tri po nedolžnem obsojene na smrt, tako da se je v sanjah prikazal cesarju in prosil za njihovo pomilostitev.

Upodobitev
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo kot škofa s knjigo v roki, na kateri so tri kepe zlata oz. tri jabolka. Upodabljajo ga tudi s sidrom ali ladjo s tremi fanti.

Zavetnik
Sv. Nikolaj je zavetnik v vseh mogočih življenjskih stiskah: proti vodnim nevarnostim, v stiski na morju … za srečno poroko; zavetnik ministrantov, otrok, devic, romarjev, sodnikov, trgovcev, lekarnarjev ipd.

Molimo
Dobri Bog, na priprošnjo sv. škofa Nikolaja nam pomagaj, da ga bomo posnemali v dobroti;
varuj nas v vseh nevarnostih, da bomo varno potovali v večno domovino. Amen.

Gradiva o sv. Miklavžu:

Spoznati življenje sv. Miklavža – DELOVNI LIST 1. triada pdf

Življenje sv. Miklavža – 4:39 min: https://www.youtube.com/watch?v=1y2pm1ga_2Q

Miklavževanje v Stražišču – 11:00 min: https://www.youtube.com/watch?v=OiKaW77_4VE

Pesem – Sveti Miklavž (v sl.): https://www.youtube.com/watch?v=g8w1aEW7t-s

Naredi sam. Pokrivalo sv. Nikolaja: https://www.youtube.com/watch?v=Eep9nfVLDqA

Sv. Nikolaj (v hr.) – 4:07 min: https://www.youtube.com/watch?v=eCkgrJsMBC4

Starodavne ruševine v Miri (v nem.) – 7:23 min: https://www.youtube.com/watch?v=ZbE53QoRutQ

Cerkve v Sloveniji
Sv. Nikolaju je posvečenih 118 cerkva (36 župnijskih in 82 podružničnih) ter 3 kapele. V mnogih so naslikani prizori iz legend o njegovem življenju.

Župnijske CERKVE:

Št.
Župnija (Škofija)

1.
Adlešiči (NM)

2.
Ankaran (KP)

3.
Avber (KP)

4.
Babno Polje (LJ)

5.
Bohinjska Bistrica (LJ)

6.
Breginj (KP)

7.
Budanje (KP)

8.
Cerovo (KP)

9.
Dolenci (MS)

10.
Dolnji Logatec (LJ)

11.
Golac (KP)

12.
Janče (LJ)

13.
Kred (KP)

14.
Lipoglav (LJ)

15.
Litija (LJ)

16.
Ljubljana – Sv. Nikolaj (LJ) – stolna

17.
Majšperk (MB)

18.
Metlika (NM)

19.
Murska Sobota (MS) – stolna

20.
Novo mesto – Kapitelj (NM) – stolna

21.
Ovsiše (LJ)

22.
Podbrdo (KP)

23.
Podsabotin (KP)

24.
Polje ob Sotli (CE)

25.
Sava (LJ)

26.
Sevnica (CE)

27.
Sorica (LJ)

28.
Suhorje (KP)

29.
Sv. Miklavž nad Laškim (CE)

30.
Sv. Miklavž ob Dravi (MB)

31.
Sv. Miklavž pri Ormožu (MB)

32.
Šmiklavž pri Slovenj Gradcu (MB)

33.
Vuzenica (MB)

34.
Zapoge (LJ)

35.
Zavrč (MB)

36.
Žalec (CE)

Podružnične CERKVE:

Št.
Župnija (Škofija)
Kraj

1.
Ajdovec (NM)
Sela (++)

2.
Bela Cerkev (NM)
Dolenje Kronovo

3.
Bloke (LJ)
Hudi vrh

4.
Borovnica (LJ)
Pako

5.
Boštanj (NM)
Boštanj – zasebna

6.
Bovec (KP)
Plužna

7.
Celje – Sv. Cecilija (CE)
Miklavžev hrib

8.
Cerklje na Gorenjskem (LJ)
Dvorje (++)

9.
Čadram – Oplotnica (MB)
Koritno

10.
Čemšenik (LJ)
Zabreznik

11.
Črnomelj (NM)
Stražnji Vrh

12.
Dobrepolje – Videm (LJ)
Podgora

13.
Dobrna (CE)
Vrba

14.
Fara pri Kočevju (NM)
Vrh

15.
Gorje (LJ)
Mevkuž

16.
Hrenovice (KP)
Landol (Brinje)

17.
Ig (LJ)
Visoko pod Kureščkom

18.
Ihan (LJ)
Brdo

19.
Kamnik (LJ)
Podgorje (++)

20.
Kanal (KP)
Krstenice

21.
Kostanjevica na Krki (NM)
Kostanjevica – na otoku

22.
Kostrivnica (CE)
Drevenik

23.
Križe (LJ)
Gozd

24.
Kubed (KP)
Slovensko Gračišče

25.
Leskovec pri Krškem (NM)
Veliki Podlog

26.
Ljubljana – Štepanja vas (LJ)
Bizovik (++)

27.
Ljubno ob Savinji (CE)
Planina (Ljubenske Rastke)

28.
Mokronog (NM)
Martinja vas

29.
Moravče (LJ)
Vrh nad Savo (Sveti Miklavž)

30.
Mozirje (CE)
Ljubija

31.
Naklo (LJ)
Strahinj

32.
Nova Štifta (CE)
Šmiklavž

33.
Novo mesto – Šmihel (NM)
Stranska vas (++)

34.
Osilnica (NM)
Spodnji Čačič (++)

35.
Osp (KP)
Gabrovica

36.
Otalež (KP)
Jazne

37.
Podnanos (KP)
Nanos – pobočje

38.
Polhov Gradec (LJ)
Dvoru (++)

39.
Polšnik (LJ)
Renke

40.
Polzela (CE)
Podvin

41.
Preddvor (LJ)
Mače

42.
Preddvor (LJ)
Možjanca

43.
Primskovo na Dolenjskem (NM)
Primskovo na Dolenjskem

44.
Radeče (LJ)
Močilno

45.
Radeče (LJ)
Sava (++)

46.
Reteče (LJ)
Godešiči

47.
Rovte (LJ)
Praprotno Brdo

48.
Selca (LJ)
Golica

49.
Sele pri Slovenj Gradcu (MB)
Sele

50.
Semič (NM)
Gradnik (++)

51.
Sladka Gora (CE)
Lemberg

52.
Slivnica pri Celju (CE)
Vinarje

53.
Sora (LJ)
Jeprca

54.
Stari trg ob Kolpi (NM)
Videm (++)

55.
Stopiče (NM)
Pangrč Grm

56.
Sv. Jurij ob Taboru (CE)
Tisova Gora

57.
Sv. Križ – Gabrovka (NM)
Brezovo

58.
Sv. Križ – Podbočje (NM)
Gradec

59.
Sv. Marija v Puščavi (MB)
Falski grad

60.
Sv. Trojica nad Cerknico (LJ)
Ulaka

61.
Sv. Vid na Planini (CE)
Planinska vas

62.
Šentjanž (NM)
Budna vas

63.
Šentjernej (NM)
Gorjanci

64.
Šentlambert (LJ)
Čolnišče

65.
Šentvid pri Stični (LJ)
Gradišče

66.
Škocjan pri Novem mestu (NM)
Otok (++)

67.
Šlovrenc (KP)
Neblo

68.
Šmarje pri Jelšah (CE)
Sotesko

69.
Šmartno v Tuhinju (LJ)
Gora (Greben)

70.
Špitalič (LJ)
Bela

71.
Št. Jurij pri Grosupljem (LJ)
Tabor nad Cerovem

72.
Toplice (NM)
Podturn (++)

73.
Trbovlje – Sv. Martin (CE)
Loke

74.
Trnje (KP)
Palčje

75.
Velenje – Bl. Anton Martin Slomšek (CE)
Bevče

76.
Velenje – Sv. Martin (CE)
Plešivec (++)

77.
Videm – Krško (CE)
Stari Grad

78.
Vrh – Sv. Trije Kralji (LJ)
Hlevni Vrh (++)

79.
Vrhnika (LJ)
Kuren

80.
Žabnica (LJ)
Spodnje Bitnje

81.
Žužemberk (NM)
Breg

82.
Žužemberk (NM)
Gradenc

KAPELE:

1.
Kančevci (MS)
Selo (++)

2.
Koper – stolna župnija (KP)
Koper

3.
Preloka (NM)
Žuniči

DRUGI SVETNIKI DNEVA:

sv. Apolinarij Tržaški, mučenec
bl. Janos Scheffler, škof, mučenec

Foto: zajem zaslona Katolički kalendar
Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Ambrož: Ob njem se je spreobrnil celo sveti Avguštin
2027-12-07
Sv. Ambrož je govoril sladko kot med … Ob njegovih pridigah se je spreobrnil celo sam učitelj govorništva, sv. Avguštin. V bogoslužje je vpeljal ljudsko petje.
Ko je sv. Ambrož še kot dete ležal v zibelki, je nanj prišel roj čebel, ki se je potem vzdignil, ne da bi ga pičila ena sama čebela. V njegovih ustih so pustile obilico medu, kot preroško znamenje sladkosti njegovih kasnejših besed in spisov. Čebele so tudi simbol marljivosti.

Iz življenja …
Rodil se je leta 339 v ugledni rimski družini v Trieru v današnji Nemčiji. Njegov oče je bil visok cesarski uradnik, mati pa zgledna krščanska žena, ki se je po moževi zgodni smrti s tremi otroki vrnila v Rim. Tu je sv. Ambrož študiral govorništvo in pravo, ter postal visok državni uradnik v Milanu.
Ko je v tem mestu umrl škof, so ga verniki soglasno izvolili za njegovega naslednika, čeprav se je tedaj šele pripravljal na krst. Njegovo prvo dejanje po škofovskem posvečenju 7. decembra 374 je bilo razdelitev svojega premoženje ubogim, za katere je imel vedno odprto srce. Njegova druga skrb je bila pridobitev temeljite teološke izobrazbe, pri čemer je študiral zlasti grške cerkvene očete in Sveto pismo. Kot škof se je odlikoval v obrambi Cerkve pred poganstvom in krivimi nauki znotraj krščanstva (npr. arianizmom, kateri je zanikal Kristusovo božanstvo). Bil je ugleden in vpliven prijatelj in svetovalec cesarjev: Gracijana, Valentinijana II. in Teodozija Velikega, ki je krščanstvo razglasil za edino državno vero v rimskem cesarstvu.
Sv. Ambrož se je odlikoval po svojih govorniških sposobnostih. Ob njegovih pridigah se je spreobrnil celo sam učitelj govorništva, sv. Avguštin (god 28. avgust), kasnejši škof v Hiponu. Sv. Ambrož je bil tudi pesnik in glasbenik. Napisal je več himen in pesmi in jih tudi uglasbil. V bogoslužje je vpeljal ljudsko petje. Znane so njegove t. i. ambrozijanske himne.
Umrl je 4. aprila 397 v Milanu. Zapustil je bogato zbirko bogoslovnih spisov, pridig in pisem.

Zavetnik
Sv. Ambrož je zavetnik čebelarjev in svečarjev; ponekod ga kličejo proti čebeljim pikom.

Upodabljanje
Umetniki ga najpogosteje upodabljajo kot škofa s čebeljim panjem, knjigo, pisalnim peresom ali bičem; upodabljajo ga tudi kot enega od štirih velikih zahodnih cerkvenih očetov, skupaj s sv. Avguštinom, sv. Gregorjem Velikim (god 3. september) in sv. Hieronimom (god 30. september).

Molimo
Vsemogočni Bog, prosimo te, naj nas z lučjo vere razsvetljuje Sveti Duh, ki je vedno vnemal škofa Ambroža pri širjenju tvoje slave. Amen.

Cerkve v Sloveniji
Sv. Ambrožu je posvečena 1 podružnična cerkev, in sicer v župniji Cerklje na Gorenjskem (LJ), v kraju Ambrož pod Krvavcem.

Gradiva:

Citati sv. Ambroža ob adventu in božiču: https://portal.pridi.com/2025/12/03/citati-sv-ambroza-milanskega-ob-adventu-in-bozicu/

Citati sv. Ambroža ob veliki noči: https://portal.pridi.com/2022/12/07/nekaj-besed-svetega-ambroza-pesnika-in-glasbenika-polnih-ljubezni-do-boga/

Sv. Ambrož, škof in cerkveni učitelj (v hr.) – 3:38 min: https://www.youtube.com/watch?v=LYdPd_UIg1o

Sv. Ambrož (v ang.) – 3:19 min: https://www.youtube.com/watch?v=C7O8VffEBXw

DRUGI SVETNIKI DNEVA:

sv. Fara, opatinja
sv. Karel Garnier, redovnik, mučenec
sv. Marija Jožefa Rosello, devica, redovnica
sv. Sabin Spoletski, škof

Foto: zajem zaslona: https://www.youtube.com/watch?v=C7O8VffEBXw
Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Slovesni praznik: Brezmadežna Marija - Privilegij Jezusove matere
2027-12-08
Brezmadežna Marija je mati duhovnikov in bogoslovcev. 8. decembra se ji duhovniki v prvem letniku bogoslovja slovesno posvetijo in to posvetitev vsako leto obnavljajo.
Danes praznujemo privilegij Jezusove matere: že od vsega začetka je bila osvobojena madežev izvirnega greha in polna Božje milosti.

Verska resnica o brezmadežnem spočetju Device Marije se je izoblikovala postopoma, čeprav so jo verniki priznavali že od vsega začetka.
Najprej se je začelo praznovati na Vzhodu kot »spočetje sv. Ane«, v katerem je bila Marija, otrok sv. Ane (god 26. julij), videti kot posebna Božja izbranka, polna milosti. Na Zahodu so se razvile velike teološke razprave o Marijinem brezmadežnem spočetju, v katerih so prednjačili frančiškani, ki jih je navdihnil bl. Janez Duns Scot (god 8. november).
Papež Pij IX. je leta 1854 razglasil dogmo:
»Marija je bila v prvem trenutku svojega spočetja obvarovana vsakega madeža izvirnega greha, in sicer po edinstveni milosti in predpravici, ki ji jo je podelil vsemogočni Bog z ozirom na zasluženje Jezusa Kristusa, Odrešenika človeškega rodu.«
Marija je bila torej spočeta kakor vsak drug otrok. Toda – zaradi posebne naloge v zgodovini odrešenja, saj je bila izbrana za Božjo Mati, pa je bila že od spočetja obvarovana izvirnega greha, s katerim smo ljudje ranjeni in zaradi njega nagnjeni k slabemu.
To je na poseben način potrdila tudi sama Marija, ko se je v Lurdu prikazala sv. Bernardki (god 16. april) z besedami: »Jaz sem Brezmadežno spočetje.«

Upodobitve
Umetniki jo upodabljajo kot ženo, ogrnjeno s soncem in luno pod nogami, na glavi pa venec dvanajstih zvezd (Raz 12,1). Z eno nogo stoji na glavi kače, kar spominja na besede, ki jih je Bog izrekel kači na začetku Svetega pisma: Njen zarod ti bo glavo strl, ti ga boš pa ranila na peti (1 Mz 3,15).
Giovanni Battista Tiepolo, Muzej Madrid

Molimo
Brezmadežna Devica Marija, mati našega Gospoda Jezusa Kristusa in mati Cerkve, neomajno zaupamo v tvojo materinsko pomoč. Daj nam velikodušno srce, ki se v nežnem sočutju razdaja trpečim in zapuščenim; zvesto srce, ki ne pozabi na nobeno dobroto, in se ne spominja nobene hudobije, krotko in ponižno srce, ki ljubi, ne da bi pričakovalo plačila, in se tiho umakne pred drugim srce, pred srcem tvojega Sina. Oblikuj nam srce, ki bo gorelo za slavo Jezusa Kristusa. Amen.

Gradiva:

Brezmadežna Marija (v hr.) – 2:08 min: https://www.youtube.com/watch?v=CWB76sJaXLk

Praznik Brezmadežne Marije (v ang.) – 1:57 min: https://www.youtube.com/watch?v=__x2RtJjxvg

Mali katekizem: Kdo je blažena Devica Marija (v hr. in ang.) – 4:08 min: https://www.youtube.com/watch?v=sh1S-h1mTqU

Cerkve v Sloveniji
Brezmadežni Mariji je posvečenih 12 cerkva (8 župnijskih in 4 podružnične) ter vsaj 14 kapel.

Župnijske cerkve:
Grahovo (LJ), Kamnik (LJ), Kokra (LJ), Marija Širje (CE), Studenec (NM), Šmarje pri Kopru (KP), Turjak (LJ), Zagradec (NM).

Podružnične cerkve:

Št.
Župnija (Škofija)
Kraj

1.
Bukovica (KP)
Gradišče

2.
Gornja Radgona (MS)
Spodnja Ščavnica

3.
Krško (NM)
Krško – samostan

4.
Škofja Loka (LJ)
Škofja Loka – samostan v Blaževi ulici

Kapele:

1.
Begunje na Gorenjskem (LJ)
Begunje na Gorenjskem – župnišče

2.
Breznica (LJ)
Breznica – sestre usmiljenke

3.
Cerklje ob Krki (NM)
Dolenje Stopice

4.
Cirkovce (MS)
Sp. Gorica

5.
Cirkovce (MS)
Pongrce

6.
Ihan (LJ)
Mala Loka – sestre Sv. Križa

7.
Kostanjevica na Krki (NM)
Črešnjevc pri Oštrcu

8.
Križevci pri Ljutomeru (MS)
Bučečovci

9.
Križevci pri Ljutomeru (MS)
Dobrava

10.
Ljubljana – Sv. Nikolaj (LJ)
Ljubljana – semenišče

11.
Ljutomer (MS)
Noršinci

12.
Maribor – Sv. Janez Krstnik (MB)
Maribor – Kamniška 7

13.
Sv. Trojica v Slovenjskih goricah (MB)
Spodnja Senarska

14.
Škocjan pri Novem mestu (NM)
Dobruška vas

DRUGI SVETNIKI DNEVA:

bl. Alojzij Liguda, duhovnik in mučenec
sv. Noel Chabanel, profesor, duhovnik in mučenec
sv. Romarik, opat

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Juan Diego: Bog daj, da postaneš takšen, kot on
2027-12-09
Juan Diego je užival velik sloves že za časa svojega življenja. Starši so svojim otrokom radi pravili: »Bog daj, da postaneš takšen, kot Juan Diego!«
Leta 1531 se mu je štirikrat prikazala Devica Marija (Guadalupska Marija – god 12. december).
Guadalupe je danes eno najbolj obiskanih Marijinih romarskih središč na svetu.

Iz življenja …
Juan Diego Cuauhtlatoatzinu (»Govoreči orel«) se je rodil okoli leta 1474 v Mehiki. Bil je kmet, indijanskega rodu. Pri petdesetih letih je skupaj s svojo ženo prejel zakrament krsta. Živel je pobožno, redno je prejemal evharistijo in proučeval Božjo besedo.
Od 9. do 12. decembra leta 1531 se mu je (tedaj že ovdovelemu) na mehiškem griču Tepeyac štirikrat prikazala Devica Marija. Naročila mu je, naj gre k škofu in ga prosi, naj na tem griču postavi cerkev njej v čast. A škof je zahteval znamenje. Tega je Marija Diegu dala pri svojem zadnjem prikazanju. Pred seboj je kljub zimskemu času zagledal čudovito cvetje, ki ni bilo običajno za ta kraj, ga nabral v svoje preprosto ogrinjalo, in ga odnesel škofu. Ko ga je razgrnil pred škofom, so rože popadale na tla, na ogrinjalu pa se je pokazala podoba Marije, ki je danes znana po vsem svetu kot Guadalupska Marija.
Po tem znamenju je škof dal postaviti Marijino svetišče, Diego pa je odtlej živel v skromnem bivališču blizu svetišča. Skrbel je za svetišče in sprejemal vernike, ki so trumoma prihajali, da bi počastili Božjo Mater.
Umrl je leta 1548, star 74 let.
Sv. papež Janez Pavel II. ga je leta 1990 razglasil za blaženega, leta 2002 pa za svetnika.

Upodobitve
Umetniki ga upodabljajo kot moža z odprtim plaščem in portretom Gospe iz Guadalupe.

Molitev h Guadalupski devici Mariji
O brezmadežna Devica, mati pravega Boga in mati Cerkve, sliši našo molitev in jo posreduj svojemu Sinu Jezusu. Izprosi našemu narodu mir, pravico in blaginjo. Želimo biti popolnoma tvoji in s teboj hoditi v popolni zvestobi Jezusu Kristusu v njegovi Cerkvi. Guadalupska Devica, izprosi našim domovom milost ljubezni in spoštovanje do vsakega spočetega življenja. Sočutno se ozri na nas. Uči nas, da se bomo v gorečnosti do vseh svetih zakramentov nenehno vračali k Jezusu. Tako bomo lahko brez hudobije in sovraštva v srcih vsem prinašali pravo radost in mir, ki nam ju daje tvoj Sin, naš Gospod Jezus Kristus, ki z Očetom in Svetim Duhom živi in kraljuje vekomaj. Amen.

Gradiva:

Sv. Juan Diego (v hr.) – 4:39 min: https://www.youtube.com/watch?v=Fro10YD5yIA

Film Guadalupska Gospa in Juan Diego (v šp. z ang. podnapisi) – 20:58 min: https://www.youtube.com/watch?v=uuLn3GUfGCA&list=PLRNCKeshIEvv27F6LeXlne7Wtj4eitH6A

DRUGI SVETNIKI DNEVA:

bl. Liborij Wagner, duhovnik, mučenec
sv. Peter Fourier, redovni ustanovitelj
sv. Valerija, mučenka

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Loretska Marija: Z nazareško hišo sv. Družine
2027-12-10
Danes je pomemben praznik za loretsko svetišče. Tega dne se spominjamo prihoda nazareške hiše, v kateri je prebivala sv. Družina, v italijansko mesto Loreto.

Svetišče Loretske Matere Božje
10. decembra leta 1294 se je začela znamenita božja pot v Loretu, to je mestu ob italijanski obali. Od tedaj imajo na tem kralju nazareško hišo, v kateri je živela sv. Družina v Nazaretu (Jožef, Marija in Jezus).
Po izročilu naj bi angeli to nazareško hišo naprej na Trsat nad Reko, potem pa v Loreto, kjer je še danes.
V 15. stoletju so nad to hišo zgradili veliko Marijino svetišče, ki je kmalu postalo ena izmed najbolj obiskanih Marijinih božjih poti v Italiji, in kamor so romali iz vse Evrope – tudi iz Slovenije. Posnetek nazareške hiše so postavljali tudi v Sloveniji.
»Sveta hišica v Loretu ni samo ‘relikvija’, ampak tudi dragocena ikona, ki ne predstavlja abstraktnih resnic, ampak dogodek in skrivnost – učlovečenje Besede.« (sv. papež Janez Pavel II.)

Cerkve v Sloveniji
Loretski Materi Božji je v Sloveniji posvečenih 5 podružničnih cerkva, in to:

v župniji Izola (KP škofija), v kraju Belvedere,
v župniji Maribor – Sv. Janez Krstnik (MB škofija), na pokopališču Mb – Grajski trg,
v župniji Soča (KP škofija), v kraju Trenta,
v župniji Sv. Florijan ob Boču (CE škofija), v kraju Ložno,
v župniji Zali Log (LJ škofija), v kraju Suša.

Loretska MB – cerkev v Trenti

Lavretanske oz. Marijine litanije

Lavretanske litanije Matere Božje, ki jih Slovenci pojemo na poseben način, so trajen spomin na Loreto. V sedanji obliki so bile prvič natisnjene v knjižici, namenjeni loretskim romarjem (leta 1576). Papež jih je potrdil enajst let kasneje in so bile dolga stoletja poleg litanij vseh svetnikov edine uradne litanije katoliškega bogoslužja. Molimo oz. pojemo jih ob Marijinih paznikih, ob sobotah, v majniku, oktobru, adventu ali kadar ni posebnega razloga za katere druge litanije.

Gradiva:

Petje Lavretanskih litanij Matere Božje – 28:27 min

Lavretanske litanije Matere Božje
Gospod, usmili se
Kristus, usmili se
Gospod, usmili se
Kristus, sliši nas
Kristus, usliši nas
Bog Oče nebeški, – usmili se nas
Bog Sin, Odrešenik sveta
Bog Sveti Duh
Sveta Trojica, en sam Bog

Sveta Marija, – prosi za nas
Sveta Mati božja
Sveta devic Devica

Mati Kristusova
Mati Cerkve
Mati milosti božje
Mati prečista

Mati brezmadežna
Mati nedolžna
Mati deviška

Mati ljubezniva
Mati čudovita
Mati dobrega sveta

Mati Stvarnikova
Mati Odrešenikova
Devica najmodrejša

Devica častitljiva
Devica hvale vredna
Devica mogočna

Devica milostljiva
Devica verna
Podoba pravice

Sedež modrosti
Začetek našega veselja
Posoda duhovna

Posoda časti vredna
Posoda vse svetosti
Roža skrivnostna

Stolp Davidov
Stolp slonokosteni
Hiša zlata

Skrinja zaveze
Vrata nebeška
Zgodnja danica

Zdravje bolnikov
Pribežališče grešnikov
Tolažnica žalostnih

Pomoč kristjanov
Kraljica angelov
Kraljica očakov

Kraljica prerokov
Kraljica apostolov
Kraljica mučencev

Kraljica spoznavalcev
Kraljica devic
Kraljica vseh svetnikov

Kraljica brez madeža izvirnega greha spočeta
Kraljica v nebesa vzeta
Kraljica presvetega rožnega venca
Kraljica družine
Kraljica miru

Jagnje božje, ki odjemlješ grehe sveta, – prizanesi nam, o Gospod
Jagnje božje, ki odjemlješ grehe sveta, – usliši nas, o Gospod
Jagnje božje, ki odjemlješ grehe sveta, – usmili se nas.

Prosi za nas, sveta božja Porodnica.
Da postanemo vredni obljub Kristusovih.

Molimo. Gospod Bog, vedno naj se veselimo zdravja na duši in na telesu.
Na priprošnjo svete Device Marije nas reši zemeljskih bridkosti in nam daj uživati nebeško veselje.
Po Kristusu, našem Gospodu. Amen.

DRUGI SVETNIKI DNEVA:

Sv. Evlalija, devica, mučenka iz Meride
Judita, vdova, svetopisemska žena

Foto: zajem zaslona: https://www.youtube.com/watch?v=2hswvJ2uurk
Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Sveti Damaz I.: Prijatelj našega sv. Hieronima
2027-12-11
Papež Damaz I. je našemu rojaku sv. Hieronimu zaupal prevod Svetega pisma v latinščino. Tako je nastal slavni prevod, ki ga imenujemo Vulgata.

Iz življenja …
Papež Damaz I. je bil rojen okoli leta 305 v Španiji ali Rimu.
Kot 37. papež je sklical kar tri sinode v Rimu. Nastopal je proti zmotnim krščanskim naukom, ki so se takrat širili po cesarstvu (pnevmatomahi, donatisti, arijanci idr.) Leta 381 je na Carigrajskem koncilu dokončno utrdil nauk o Sveti Trojici; definiral je božanstvo Svetega Duha, ki so ga nekateri zanikali.
V bogoslužje je uvedel cerkveno leto, dokončno določil seznam svetopisemskih knjig, torej tistih, ki so od Boga navdihnjene in kot take sestavljajo Sveto pismo. Enemu od tedanjih največjih učenjakov, našemu rojaku sv. Hieronimu, je zaupal prevod Svetega pisma iz izvirnih jezikov v latinščino. Tako je nastal slavni prevod, ki ga imenujemo Vulgata. Papež sam je sestavil nekaj nagrobnih napisov v verzih za svete mučence v katakombah.
Umrl je v Rimu 11. decembra 384, v osemdesetem letu starosti, potem ko je Cerkev upravljal skoraj dvajset let.
V njegovem času se je uveljavil škofijski sedež v Emoni v današnji Ljubljani.

Zavetnik
Je zavetnik arheologov in priprošnjik proti vročici.

Upodobitev
Upodabljajo ga kot papeža s tiaro in Svetim pismom z napisom Vulgata ali z modelom cerkve. Včasih ima tudi poudarjen diamantni prstan, ker njegovo ime pomeni »diamant« (lat. adamas).

Gradiva:

O življenju sv. Damaza I. (v ang.) – 1:23: https://www.youtube.com/watch?v=G_0XNqSSxTA

DRUGI SVETNIKI DNEVA:

bl. Artur Bell, duhovnik in mučenec

Pripravila: dr. Brigita R. Perše

Guadalupska Marija: Priljubljeno Marijino središče
2027-12-12
Mehiško svetišče Guadalupske Matere Božje je eno najbolj obiskanih romarskih središč na svetu.
Guadalupe (Cuatlaxupeh) v izvirnem azteškem jeziku pomeni »Tista, ki kači stre glavo«.

Svetišče
Začetek guadalupske Marijine božje poti blizu mehiškega glavnega mesta na griču Tepeyac se je začel z Marijinimi prikazovanji leta 1531. Tu se je od 9. do 12. decembra Marija štirikrat prikazala sedeminpetdesetletnemu domačinu sv. Juanu Diegu (goduje 9. decembra) in prosila, naj škof na tem kraju njej v čas zgradi cerkev. Škof je šele po očitnem znamenju začel verjeti Diegovim besedam in tu postavil Marijino svetišče, ki so ga kasneje povečali. Bazilika de Nuestra Señora Guadalupe je danes najbolj obiskan romarski kraj v Latinski Ameriki in eden najbolj obiskanih romarskih središč na svetu, saj jo vsako leto jo obišče okrog dvajset milijonov romarjev.

Zavetnica
Marijino prikazanje sv. Juanu Diegu je precej doprineslo k širitvi krščanstva v Latinski Ameriki. Guadalupsko Devico Marijo je Cerkev najprej razglasila za Zavetnico Latinske Amerike, kasneje za Cesarico vse Amerike in za Nebeško misijonarko novega sveta. Leta 1999 ji je nadela še ime Zaščitnica nerojenih otrok.

Molitev sv. Janeza Pavla II. h Guadalupski devici Mariji
O brezmadežna Devica, mati pravega Boga in mati Cerkve, sliši našo molitev in jo posreduj svojemu Sinu Jezusu.
Izprosi našemu narodu mir, pravico in blaginjo. Želimo biti popolnoma tvoji in s teboj hoditi v popolni zvestobi Jezusu Kristusu v njegovi Cerkvi.
Guadalupska Devica, izprosi našim domovom milost ljubezni in spoštovanje do vsakega spočetega življenja. Sočutno se ozri na nas.
Uči nas, da se bomo v gorečnosti do vseh svetih zakramentov nenehno vračali k Jezusu. Tako bomo lahko brez hudobije in sovraštva v srcih vsem prinašali pravo radost in mir, ki nam ju daje tvoj Sin, naš Gospod Jezus Kristus, ki z Očetom in Svetim Duhom živi in kraljuje vekomaj. Amen.

Gradiva:

Guadalupska bazilika in Juan Diego (v ang.) – 6:49 min

Guadalupska Mati Božja (v hr.) – 4:44 min

Bazilika Guadalupske Matere Božje (v ang.) – 12:32 min

DRUGI SVETNIKI DNEVA:

bl. Bartolomej Buonpedoni, duhovnik
bl. Konrad de Ofida, duhovnik, redovnik
sv. Spiridion (Dušan) Čudodelnik, škof

Pripravila: dr. Brigita R. Perše
